Hinder i folkhälsoarbetet - Statens folkhälsoinstitut
Hinder i folkhälsoarbetet - Statens folkhälsoinstitut
Hinder i folkhälsoarbetet - Statens folkhälsoinstitut
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det är viktigt att hjälpa Marie i hennes depression och bryta en nedåtgående spiral<br />
av självdestruktivitet och isolering, för annars kommer samhällets kostnader för<br />
Maries depression att fortsätta. Kostnaderna kan även accelerera om Marie sjunker<br />
djupare i sin depression. Figur 4.1 visar de ackumulerade kostnaderna för Marie i<br />
åldern 20–65 år som uppgår till omkring 12 miljoner kronor. För landstinget blir<br />
de ackumulerade kostnaderna 1,7 miljoner kronor och för Försäkringskassan 1,9<br />
miljoner kronor. För kommunens del blir kostnaderna drygt 1,5 miljoner kronor för<br />
Marie i yrkesverksam ålder. Kostnaderna uppstår delvis för att Marie till följd av sin<br />
depression även får fysiska åkommor som utreds, till exempel magproblem, hjärtklappning,<br />
värk och hudeksem. En del kostnader gäller även hennes vårdperioder<br />
på en psykiatrisk avdelning och tiden då hon måste ha en utslussningslägenhet. När<br />
Marie inte arbetar får samhället även en kostnad i form av produktionsförluster och<br />
kostnaderna för Maries försörjning.<br />
Med tidiga och förebyggande åtgärder hade den samhälleliga kostnaden kunnat<br />
bli betydligt lägre, precis som i fallet Jonas. Åtgärder för att motverka depressioner<br />
senare i livet innebär kostnader som främst hamnar på kommunen, och i första<br />
hand elevhälsan inom skolans budgetram. Skolans satsningar innebär dock minskade<br />
utgifter för Försäkringskassan, landstinget eller regionen samt kommunens<br />
socialtjänst.<br />
Identifierade hinder exempel 2<br />
Berättelsen om Marie visar att det finns en organisatorisk samhällsstruktur som<br />
gör det svårt för de olika aktörerna att samverka. Den svenska offentliga sektorn<br />
har tydliga definierade strukturer och tydligt avgränsade ansvarsområden, uppdrag,<br />
mandat och resurser. Detta kan bli ett hinder för de aktörer som skulle behöva<br />
samverka för att, som i Maries fall, upptäcka begynnande depressioner och sätta in<br />
tidiga och förebyggande åtgärder.<br />
I ett förebyggande arbete är det viktigt att tidigt upptäcka barn som riskerar<br />
att utveckla depressiva stadier och ångestsymtom. Där har lärarna en tydlig roll<br />
(Wasserman, 1998). Men lärare kan behöva stöd i detta och då är det viktigt med<br />
ett samarbete mellan BUP och skolhälsovården och skolkuratorn. Om landstinget<br />
eller regionen (främst genom BUP) samverkar med kommunen kan man skapa en<br />
miljö där depressioner kan upptäckas i ett tidigt stadium. I exemplet ovan får Marie<br />
inget stöd, vilket leder till relativt stora kostnader både under barn- och ungdomstiden<br />
och under vuxenlivet. För att barnet Marie ska kunna bygga upp resurser för<br />
att kunna hantera sin oro och ångest behöver hon stöd från både kommunen och<br />
landstinget eller regionen.<br />
H I N D E R I F O L K H Ä L S O A R B E T E T O C H VÄ G A R F Ö R B I 31