Grönområden för fler - Statens folkhälsoinstitut
Grönområden för fler - Statens folkhälsoinstitut
Grönområden för fler - Statens folkhälsoinstitut
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
det ska vara möjligt att <strong>för</strong>flytta sig självständigt och säkert i miljön är<br />
självklart. Detta kan åstadkommas genom exempelvis jämna, fasta underlag,<br />
genom att göra det möjligt att undvika trappor, branta sluttningar<br />
och trånga passager samt att det finns rymliga toaletter, anpassade räcken,<br />
belysning med mera.<br />
Socioekonomiskt svaga grupper och de med utländsk bakgrund nyttjar<br />
grönområden i mindre utsträckning än andra grupper. Bland dessa är graden<br />
av fysisk aktivitet lägre men också ohälsan större. De har inte heller i<br />
lika stor utsträckning tillgång till fritidshus eller egen trädgård, vilket ger<br />
dem sämre <strong>för</strong>utsättningar att vistas i gröna miljöer. För att attrahera breda<br />
befolkningsgrupper kan satsningar göras på promenadstråk med naturliga<br />
målpunkter, grillplatser, mötesplatser, fiskevatten och dess närmiljöer samt<br />
på marker <strong>för</strong> bär- och svampplockning. Tydlig och översatt information<br />
om allemansrätten med mera, är också viktigt <strong>för</strong> att nå personer med<br />
annat modersmål.<br />
En checklista med en handledning presenteras som hjälp <strong>för</strong> att identifiera<br />
grönområdens olika kvaliteter och <strong>för</strong> att säkerställa att de olika<br />
befolkningsgruppernas behov blir tillgodosedda. Den kan exempelvis<br />
användas vid exploateringstryck och vid behovsinventeringar samt vid<br />
utveckling av befintliga grönområden.<br />
Närheten har betydelse – ju närmare, desto större sannolikhet <strong>för</strong> regelbundet<br />
nyttjande. Ungefär 300 meter är människor beredda att regelbundet<br />
gå till ett grönområde. I ett GIS-avsnitt (geografiskt informationssystem)<br />
ges <strong>för</strong>slag på hur man kan kartlägga vilka befolkningsgrupper med<br />
avseende på ålder, kön, inkomst och utbildningsnivå som bor inom olika<br />
avstånd från grönområden. Avsnittet visar även på möjligheten att göra en<br />
kartläggning av verksamheter i närområdet som kan <strong>för</strong>väntas ha intresse<br />
av att nyttja områdena i pedagogiskt syfte och/eller <strong>för</strong> rekreation. Det<br />
innehåller dessutom en metodskiss på hur man kan få en översiktlig bild<br />
av hur stor andel av en tätortsbefolkning som har mer än 300 meter till<br />
närmaste grönområde.<br />
SammanfaTTnInG 7