Grönområden för fler - Statens folkhälsoinstitut
Grönområden för fler - Statens folkhälsoinstitut
Grönområden för fler - Statens folkhälsoinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tan var femte svensk är född utan<strong>för</strong> Sverige eller har minst en <strong>för</strong>älder<br />
som är det, och vare sig man har svensk eller utländsk bakgrund varierar<br />
naturintresset (86). Att samman<strong>för</strong>a grupper från vitt skilda kulturer och<br />
miljöer under kategorin ”personer med utländsk bakgrund” och ge dem en<br />
gemensam etikett är där<strong>för</strong> svårt, <strong>för</strong> att inte säga omöjligt. Varje land har<br />
sina kulturer, sin flora och fauna, sina egna möjligheter och begränsningar<br />
(87).<br />
Även om statistiken visar att utrikes födda personer oftare är mindre<br />
friluftsaktiva än personer med svensk bakgrund, så är det svårt att veta vad<br />
de egentliga orsakerna till dessa skillnader är. Det finns variationer relaterade<br />
till kön, klass och boendeort, oavsett födelseland. Det kan vara allt<br />
från bristande intresse till att man är ovan vid svensk natur eller har problem<br />
med tillgänglighet. Andra frågor som rör individens vardag, exempelvis<br />
arbetslöshet och diskriminering, kanske upplevs som betydligt mer<br />
relevanta än naturfrågor (50, 88, 89).<br />
Trots detta kan det ändå finnas några gemensamma nämnare som bidrar<br />
till att <strong>för</strong>klara var<strong>för</strong> personer med utländsk bakgrund som grupp ägnar<br />
sig åt friluftsliv i relativt liten utsträckning:<br />
Allemansrätt<br />
Ofta är det barndomsmiljön som påverkat vår uppfattning om naturen,<br />
och synen på naturen beror där<strong>för</strong> på de olika individernas bakgrund i<br />
fråga om hemlandets natur och livsstil (90). I många länder är skogarna<br />
privatägda och det finns inget som motsvarar den svenska allemansrätten.<br />
Med bakgrund i sådana länder kan det finnas en ovana vid att vistas i naturen<br />
i rekreationssyfte eller i vissa fall vara svårt att känna till de rättigheter<br />
och skyldigheter som allemansrätten med<strong>för</strong> (91, 92).<br />
I en D-uppsats intervjuades 39 personer med utländsk bakgrund från 18<br />
olika länder angående deras naturvistelser. Där framkom att de allra flesta<br />
av de intervjuade var positivt inställda till att vistas i naturen och skulle<br />
gärna vilja utnyttja den möjligheten mer. Flera anledningar till var<strong>för</strong> de<br />
inte vistades i naturen i den utsträckning de önskade framkom. Tidsbrist,<br />
klimatet och nedskräpning är alla faktorer som spelade in. Uppsatsen<br />
visade också att många av de intervjuade vuxna invandrarna är ovana vid<br />
såväl allemansrätten som svenska växter och djur (89).<br />
Flora och fauna<br />
Floran och faunan kan i andra länder se helt annorlunda ut. I Sverige är<br />
naturen <strong>för</strong>hållandevis ofarlig, medan den i många länder kan vara <strong>för</strong>enad<br />
med fara. Där kan finnas farliga djur, giftiga växter, det kan vara en krigszon<br />
med utplanterade minor eller finnas rester av sådan aktivitet (91, 92).<br />
Ett användningsområde av naturen kan vara att plocka och använda<br />
olika medicinalväxter från hemlandet. Fler och <strong>fler</strong> personer med utländsk<br />
bakgrund skaffar sig också kolonilotter och intresserar sig <strong>för</strong> fiske. En del<br />
av dessa ser nyttan av naturen i sin livsmedels<strong>för</strong>sörjning (90).<br />
olIKa BefolKnInGSGruPPerS BeHoV VId VISTelSe I GrÖnområden 43