Här - Länsbibliotek Jönköping
Här - Länsbibliotek Jönköping
Här - Länsbibliotek Jönköping
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
”<strong>Här</strong> behandlar vi alla låntagare olika…”<br />
Virtuell Äppelhylla<br />
En förstudie<br />
<strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong><br />
med bidrag från Statens kulturråd<br />
Lars Forssmed<br />
<strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong><br />
www.f.lanbib.se<br />
Januari 2010<br />
1
Innehåll<br />
Sammanfattning.................................................................................................................... 3<br />
Bakgrund.............................................................................................................................. 4<br />
Genomförande...................................................................................................................... 5<br />
Invärldsanalys................................................................................................ 5<br />
Omvärldsanalys............................................................................................. 6<br />
Talboks- och punktskriftsbiblioteket.............................................................. 6<br />
Centrum för lättläst........................................................................................ 7<br />
Barnens bibliotek.......................................................................................... 8<br />
Specialpedagogiska skolmyndigheten........................................................... 9<br />
Vård, skola och handikapporganisationer...................................................... 9<br />
Sammanfattande diskussion och förslag............................................................................. 10<br />
Referenser.......................................................................................................................... 12<br />
2
Vad är en Äppelhylla?<br />
En Äppelhylla på ett folkbibliotek innehåller anpassade medier för barn och unga med<br />
funktionsnedsättning. Namnet Äppelhylla används nationellt och på svenska folkbibliotek är<br />
äpplet en symbol för materialet på Äppelhyllan.<br />
Sammanfattning<br />
År 2009 beviljade Statens kulturråd projektmedel till <strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong> för en<br />
förstudie. Studiens syfte har varit att undersöka förutsättningar och möjligheter att<br />
skapa en virtuell Äppelhylla, en webbplats med anpassade medier för barn och unga<br />
med funktionsnedsättning. Denna rapport till Kulturrådet beskriver genomförandet med<br />
inventeringar och kontakter samt visar på de frågeställningar som visat sig vara viktiga att ta<br />
itu med innan ett eventuellt arbete med en virtuell Äppelhylla kan starta.<br />
Förstudien bygger på två olika inventeringar, dels en invärldsanalys inom <strong>Jönköping</strong>s<br />
län och dels en omvärldsanalys. Invärldsanalysen beskriver bland annat folkbibliotekens<br />
behov och intresse av en virtuell Äppelhylla. Omvärldsanalysen beskriver i sin tur olika<br />
myndigheters och organisationers intresse för dessa frågor. Analyserna baseras på samtal och<br />
möten med personal från folkbibliotek och myndigheter utifrån följande frågeställningar:<br />
• Vilka behov finns av en virtuel Äppelhylla?<br />
• Hur skulle en virtuell Äppelhylla kunna<br />
byggas upp<br />
förvaltas<br />
göras tillgänglig<br />
utvecklas vidare?<br />
Synpunkter och förslag<br />
Under arbetet med förstudien har vi å ena sidan sett att det verkar vara tveksamt om det<br />
finns ett behov av en virtuell Äppelhylla. Intresset från målgruppen för de befintliga,<br />
fysiska Äppelhyllorna är också tveksamt. Å andra sidan är det folkbiblioteken själva<br />
som ser och uttrycker denna tveksamhet. En bred undersökning med fokus på brukarna<br />
funktionshindrade barn och ungdomar samt deras föräldrar, bör därför göras. Ett svagt<br />
intresse för anpassade medier från målgruppen kan kanske bero på att man känner ett<br />
utanförskap på grund av funktionsnedsättningen både som barn och förälder och därför har<br />
svårt att ta till sig vad som erbjuds.<br />
Ett svagt intresse från målgruppen på grund av utanförskap kan också peka på ett behov att<br />
bli mer delaktig i till exempel virtuella tjänster över huvudtaget. I så fall behöver skapandet<br />
av en virtuell Äppelhylla diskuteras mellan flera parter för att hitta bra lösningar och<br />
3
vägar att bygga och nå ut med en sådan resurs. Myndigheter vi ser som skulle kunna föra<br />
en sådan diskussion är till exempel Statens kulturråd, Tal- och Punktskriftsbiblioteket samt<br />
Handisam.<br />
Det finns också praktiska frågor att lösa. Tekniken tror vi finns. Men frågor om förvaltning,<br />
finansiering, upphovsrätt och tillstånd måste utredas vidare. Det är för stora frågor för<br />
<strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong> att hantera i denna förstudie.<br />
Förslag<br />
• Kulturrådet initierar i samråd med länsbiblioteken en dialog med övriga berörda<br />
myndigheter för att mer övergripande på nationell nivå diskutera frågan om behov av<br />
virtuell Äppelhylla samt eventuell uppbyggnad, huvudman och finansiering<br />
• En bred brukarundersökning görs i samverkan mellan myndigheterna för att ge<br />
underlag för analys av behov och angreppssätt<br />
• Frågor om upphovsrätt etcetera hänskjuts till berörda myndigheter<br />
Bakgrund<br />
I <strong>Jönköping</strong>s län genomfördes under åren 2003-2005 ett projekt<br />
som kallades för Öppen dörr. Ett projekt som resulterade i en<br />
regional Äppelhylla med placering på <strong>Jönköping</strong>s stadsbibliotek.<br />
Efterhand har fler bibliotek i <strong>Jönköping</strong>s län byggt upp<br />
Äppelhyllor. Äppelhyllan innehåller anpassade medier för barn<br />
och ungdomar med funktionsnedsättning. Där finns medier med<br />
teckenspråk, bliss, punktskrift och pictogram. <strong>Här</strong> finns också taktilt material, talböcker,<br />
bok och DAISY, skönlitteratur och ren information om olika funktionsnedsättningar.<br />
Så gott som allt kan lånas hem. Äppelhyllan är oftast placerad i närheten av barn- och<br />
ungdomsavdelningen.<br />
Den 30 oktober 2008 bjöd Cay Corneliuson från Statens Kulturråd in personer från bland<br />
annat länsbiblioteken, Centrum för lättläst, Talboks- och punktskriftsbiblioteket och Barnens<br />
bibliotek, alla med anknytning till biblioteksverksamhet. Syftet med mötet var att samtala<br />
kring vilka tjänster det finns idag för barn och ungdomar med funktionsnedsättningar.<br />
Framförallt diskuterades vilka virtuella tjänster som finns och vilken samverkan som behövs<br />
för att åstadkomma rätt service. Inga direkta beslut fattades. <strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong><br />
fortsatte diskussionen på hemmaplan. Vi ansåg att de fysiskt anpassade medier som finns<br />
också bör finnas tillgängliga virtuellt i någon form. Samtidigt indikerade en del bibliotek i<br />
<strong>Jönköping</strong>s län behov av kompetensutveckling i Äppelhyllans utbud och även någon form<br />
av utveckling av densamma. Diskussionen resulterade i en ansökan till en förstudie kring<br />
virtuell Äppelhylla.<br />
4
Genomförande<br />
Förstudien bygger på två olika inventeringar. Den första inventeringen är gjord i form av en<br />
invärldsanalys. Där har vi tillsammans med länets bibliotek utgått från behov, intresse samt<br />
förutsättningar för att skapa en virtuell Äppelhylla. Den andra inventeringen är i form av<br />
en omvärldsanalys där vi tillsammans med tilltänkta samarbetspartners utfört en liknande<br />
inventering. Vi har valt att redovisa dessa två inventeringar var för sig.<br />
Invärldsanalys<br />
Inventeringen mot länets bibliotek har byggt på telefonkontakter och ett möte med<br />
barnbibliotekarier. Idag har nästan alla länets bibliotek en renodlad Äppelhylla. Dessa<br />
används väldigt varierat i länet. Generellt för alla biblioteken är att man ser en förhållandevis<br />
liten efterfrågan på Äppelhyllans utbud. Det har flera olika orsaker. Dels beror det på att<br />
man inte når ut med information om Äppelhyllan på ett tillfredställande sätt. Många vet<br />
inte vad begreppet Äppelhylla står för. Några bibliotek efterlyste ett bättre samarbete med<br />
skolorna. Samarbetet upplevdes svårt, mycket beroende på personalomsättningar vilket gör<br />
att man får börja om med kontaktskapandet gång på gång.<br />
Sett ur bibliotekens perspektiv kan konstateras att det inte finns ett direkt uttalat behov av en<br />
virtuell Äppelhylla. Det är inget som har efterfrågats av barn/unga eller föräldrar. Däremot<br />
anser biblioteken att det vore ett bra komplement till den fysiska Äppelhyllan. Detta i<br />
kombination kanske också skulle innebära ett större intresse för Äppelhyllans utbud. Några<br />
bibliotek lyfte behovet av mer föräldrainformation. Där såg man en webbplats som en bra<br />
möjlighet att länka till litteratur, medier och olika tekniska hjälpmedel. En del poängterade<br />
vikten av att sidan ska sortera länkar efter kategorier som: Barn/ungdom, vuxen, pedagog<br />
mm och inte efter vilken funktionsnedsättning man har. En annan aspekt är möjligheten att<br />
kunna låna böcker via en sådan webbplats. Skulle man skapa en nationell virtuell Äppelhylla<br />
är det viktigt att det finns ett fungerande system för hur lånen mellan biblioteken praktiskt<br />
ska gå till. Av samtalen att döma kvarstår den stora frågan av vem som ska förvalta denna<br />
webbplats och hålla den uppdaterad. Kontentan blir således att det inte finns ett uttalat behov<br />
i dagsläget av en virtuell äppelhylla men att den låga efterfrågan behöver studeras närmare<br />
och att det finns intresse och förutsättningar från bibliotekens sida att vara med i den<br />
eventuella fortsatta processen.<br />
5
Omvärldsanalys<br />
Inventeringen mot tilltänkta samarbetspartners har skett via telefonsamtal och personliga<br />
besök. Kontakterna har tagits på en regional nivå med en kontakt på nationell nivå. Vi har<br />
valt att redovisa varje kontakt var för sig.<br />
Talboks- och punktskriftsbiblioteket<br />
TPB:s uppdrag är att ge personer med funktionsnedsättningar tillgång till medier som<br />
passar dem. Det man gör är att anpassa den tryckta boken till talböcker, punktskrift och<br />
e-böcker. TPB tillhandahåller ca 10 000 böcker som vänder sig till barn och ungdomar.<br />
Upphovsrättslagen styr vem som får ta del av dessa media:<br />
17 § upphovsrättslagen reglerar framställning och användning av anpassade medier för<br />
personer med funktionshinder som behöver detta för att kunna ta del av verket, det vill<br />
säga personer med läshandikapp<br />
För att ladda ner talböcker krävs ett talbokstillstånd. För närvarande är det bara<br />
kommunbiblioteken och högskolebiblioteken som har sådana tillstånd. TPB arbetar idag<br />
med en rad olika försöksprojekt i syfte att förenkla lånen på biblioteken. Bland annat finns<br />
olika studentprojekt där studenter med funktionsnedsättningar ges tillgång direkt till TPB: s<br />
digitala tjänster. Ett annat pågående projekt är Daisy online. Det riktar sig till personer som<br />
inte har en dator hemma. <strong>Här</strong> använder man sig av en Daisyspelare som är uppkopplad mot<br />
Internet. Daisyspelaren laddar hem talböcker från sitt bibliotek utifrån brukarens önskemål.<br />
Biblioteken slipper på detta sätt skicka fysiska emballage och brukaren har ständigt något<br />
att lyssna på. Det blir en virtuell form av tjänsten Boken kommer. TPB har kommit långt när<br />
det gäller att utveckla sina tjänster. De flesta är ännu i projektform, men man strävar efter att<br />
tjänsterna ska bli ännu mer tillgängliga för brukarna.<br />
I början av oktober 2009 träffades <strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong> och TPB för att diskutera<br />
virtuell Äppelhylla. Diskussionerna handlade om vad en Äppelhylla är, vad den innehåller<br />
och vad den virtuella delen kan innebära. TPB såg det positivt att på något sätt kunna<br />
tillgängliggöra sitt material riktat till barn och ungdom på en gemensam arena med andra<br />
aktörer. Man såg många bra fördelar med att personer med funktionsnedsättningar och deras<br />
anhöriga ska kunna hämta hem hjälpmedel som är anpassade för dem. Dessutom ansåg<br />
TPB att webbplatsen endast borde hantera digitala tjänster. Det borde inte gå att beställa<br />
fysisk media via webbplatsen eftersom det blir för stort och svårt att hantera sådana tjänster<br />
logistiskt som det ser ut idag. En annan fråga som dök upp var hur man löser problematiken<br />
kring rätten att ladda ner talböcker. Idag krävs det ett talbokstillstånd för att ladda ner<br />
talböcker. TPB presenterade ett förslag som kanske skulle fungera. Förslaget går ut på<br />
att brukaren går in på sitt lokala bibliotek och begär ett lånekort/inloggningstillstånd av<br />
bibliotekspersonalen. Rätt till ett inloggningstillstånd har man på grund av synskada eller<br />
annat som bedöms likvärdigt. Personalen ger tillstånd till kortet/inloggningen och brukaren<br />
6
kan nu gå hem och med hjälp av kortet/inloggningen söka och ladda ner från TPB:s katalog.<br />
Om man skapar en virtuell Äppelhylla skulle TPB:s barn- och ungdomskatalog kunna läggas<br />
över på den nya webbplatsen istället. Den personal som ansvarar för barn- och ungdom på<br />
TPB kan då istället arbeta med samma uppgifter men i den virtuella Äppelhyllan. TPB tog<br />
också upp frågan om vem som ska äga och förvalta en sådan här webbplats. Det krävs både<br />
tid och pengar att hålla en webbplats igång. TPB konstaterade att Barnens bibliotek skulle<br />
kunna vara en bra utgångspunkt. Barnens bibliotek som har sitt säte i Borås har idag en<br />
helt webbaserad verksamhet med ett bra utbud av tips på anpassade medier. Dessutom har<br />
Barnens bibliotek äganderätten till namnet Äppelhylla. Därför kan det rent av vara en fördel<br />
att utgå från Barnens bibliotek som har arbetat länge med webbaserat material och mycket<br />
utvecklingsarbete är redan gjort, menade TPB.<br />
Centrum för lättläst<br />
Centrum för Lättläst arbetar på regeringens och riksdagens uppdrag med att göra texter<br />
tillgängliga för människor som av olika anledningar har lässvårigheter eller är otränade<br />
läsare.<br />
Inom Centrum för Lättläst finns:<br />
• 8 SIDOR – en nyhetstidning med artiklar skrivna på ett lättläst språk.<br />
• LL-förlaget – förlaget som gör lättlästa böcker för unga och vuxna.<br />
• Lättläst-tjänsten – gör på uppdrag lättlästa bearbetningar av olika slags information<br />
och utbildar personer i att skriva lättläst.<br />
• Läsombud – inspirerar till läsning bland äldre och funktionshindrade.<br />
I början av oktober 2009 träffades <strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong> och Centrum för lättläst för att<br />
diskutera virtuell Äppelhylla. Centrum för lättläst upplever idén om en virtuell Äppelhylla<br />
som något positivt. Diskussionerna kretsade mycket kring vad som skulle kunna läggas ut på<br />
en sådan webbplats. De lättlästa böckerna kan presenteras där med beskrivning av innehåll<br />
samt till vilken åldersgrupp böckerna vänder sig. Tidningen 8 sidor går redan idag att ladda<br />
ner och den innehåller även arbetsuppgifter man kan använda sig av till exempel i skolan.<br />
Centrum för lättläst tillhandahåller även mp3- böcker. Dessa kan man köpa och ladda<br />
ner till sin dator eller föra över som fil till en mp3- spelare. Centrum för lättläst ger även<br />
utbildningar i att skriva lättläst. Man anser att den virtuella Äppelhyllan ska vara lättläst.<br />
Att anpassa materialet till lättläst är ett arbete som Centrum för lättläst kan tänka sig att<br />
genomföra.<br />
Centrum för lättläst tar betalt för sina tjänster. Man kan alltså inte ladda ner böcker gratis.<br />
Däremot kan låntagaren gå in på webbplatsen och se eller lyssna på utbudet. Vill man inte<br />
köpa kan man alltid vända sig till sitt bibliotek. Det diskuterades även om hur förvaltandet<br />
av en virtuell Äppelhylla ska gå till. Barnens bibliotek nämndes som ett förslag.<br />
7
Barnens bibliotek<br />
Barnens bibliotek är en webbplats som framförallt vänder sig till barn och till dem som<br />
arbetar med barn. Platsen finns bara på Internet. Man kan inte gå till Barnens bibliotek<br />
och låna böcker. Man säljer inga böcker men har e-böcker att låna ut. Barnens bibliotek<br />
vill skapa läslust och innehåller därför massor av boktips och boktips-länkar. Man kan<br />
även skicka in sina boktips. Det är en kreativ och interaktiv webbplats där användaren är<br />
en viktig aktör. På Barnens bibliotek finns även webbplats som heter Barnbibblan som<br />
är skapad för små barn. <strong>Här</strong> behöver man inte kunna läsa. Platsen erbjuder lek med ord<br />
och bokstäver. Man kan lyssna på sagor, ramsor och sånger samt upptäcka andra sätt att<br />
kommunicera på – bliss, pictogram, handalfabetet.<br />
Barnens bibliotek är idag en väl fungerande webbplats. Man har också kommit långt<br />
i arbetet med anpassade medier. Det finns rikligt med material under Äppelhyllan på<br />
webbplatsen. Något uttalat behov av en fristående ny virtuell Äppelhylla ser inte Barnens<br />
bibliotek. Man är ändå positiv men ser samtidigt det som mer naturligt att utveckla Barnens<br />
bibliotek till en nationell modell där den virtuella Äppelhyllan skulle kunna ingå. Tanken är<br />
god eftersom man redan har ett bra material samt goda kunskaper i hur man förvaltar och<br />
arbetar med webbplatser.<br />
Katarina Dorbell som ansvarar för Barnens bibliotek är även ledamot i Kärnhusgruppen som<br />
verkar för att förbättra bibliotekens service till barn och ungdom med funktionsnedsättning.<br />
Gruppen arrangerar fortbildning och arbetar för utveckling av bibliotekens Äppelhyllor.<br />
Det som man upplever saknas är pedagogiska filmer som riktar sig till barn med<br />
funktionsnedsättningar. Man ansåg också att det är digitala tjänster som ska erbjudas,<br />
vilket faller sig ganska naturligt i och med att Barnens bibliotek enbart är virtuellt och inte<br />
lånar ut böcker. En följdfråga som med automatik dyker upp är vilka medier som går att<br />
digitalisera? Det får man fundera vidare på. Andra frågor som också ventilerades var om det<br />
finns någon efterfrågan av en sådan här webbplats och hur den skulle kunna presenteras och<br />
marknadsföras.<br />
8
Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM)<br />
I vår förstudie valde vi också att involvera SPSM. Den virtuella äppelhyllan riktar sig till<br />
barn och unga men är även tänkt att vara till hjälp för bland annat pedagoger inom skolan.<br />
I SPSM:s uppdrag ingår att:<br />
• erbjuda specialpedagogisk rådgivning kring enskild elev och elevgrupper<br />
• erbjuda utredningar kring dövhet/hörselskada i kombination med<br />
utvecklingsstörning, dövblindhet, syn samt tal och språk<br />
• främja och informera om tillgång till anpassade läromedel för barn, ungdomar och<br />
vuxna med funktionsnedsättning<br />
• anordna och medverka i kompetensutveckling<br />
• sprida information till skolhuvudmän och föräldrar<br />
• bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverksamhet<br />
Vi har varit i kontakt med SPSM både på en lokal samt på en regional nivå. Samtalen har<br />
varit intressanta, men med en viss brist på förståelse och tydlighet. SPSM ser inget direkt<br />
behov av en virtuell Äppelhylla för skolans del. SPSM upplever att de har en väl fungerande<br />
verksamhet och en bra samlad läromedelsverksamhet idag. Man har även egen produktion<br />
med försäljning. I dagsläget ser man ingen poäng i att vara med i en sådan här process. Man<br />
ser också upphovsrättsliga svårigheter som måste lösas samt svårigheter i att kunna frigöra<br />
personal för att kunna jobba vidare med detta.<br />
Vård, skola och handikapporganisationer<br />
Vi har valt att samla dessa tre under samma rubrik på grund av att de svar vi fick blev<br />
ungefär desamma. Inom vården tog vi kontakter med samtliga sjukhusbibliotek i länet,<br />
lekterapin på Länssjukhuset Ryhov, Syncentralen och med Hjälpmedelscentralen. Vi<br />
tog även kontakt med döv/hörselklassen på Talavidskolan i <strong>Jönköping</strong>. När det gäller<br />
handikapporganisationer tog vi kontakt med Handikappförbundens samarbetsorgan<br />
i <strong>Jönköping</strong>. Generellt upplevde alla att det är en låg efterfrågan på just de material<br />
som den fysiska Äppelhyllan innehåller. Därför såg man inte heller något behov av en<br />
virtuell Äppelhylla. Men man var samtidigt positiva till förstudien och till själva idén.<br />
9
Sammanfattande diskussion<br />
Barn och unga med funktionsnedsättningar har alltid funnits och kommer alltid att finnas.<br />
För personer som inte har några funktionsnedsättningar är det mesta så självklart. Man kan<br />
ta sig fram i bibliotekens lokaler och botanisera fritt bland alla medier eller sitta hemma och<br />
till exempel ladda ner en e-bok. För personer med begränsad funktionsförmåga behöver en<br />
del hinder undanröjas. Bibliotekens Äppelhyllor har bidragit till att man har kommit en bit<br />
på väg. Biblioteken har också ett tydligt uppdrag när det gäller att nå barn- och unga med<br />
funktionsnedsättningar. Enligt bibliotekslagen § 8 skall:<br />
”Folk- och skolbiblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade i former<br />
särskilt anpassade till dessa gruppers behov”.<br />
Äppelhyllan är ett lysande exempel på hur man kan tillgängliggöra bibliotekens tjänster för<br />
barn- och unga med funktionsnedsättningar. Men räcker det? Når man målgruppen? Många<br />
av biblioteken i länet upplevde att efterfrågan på just anpassade medier har ”stannat av”<br />
som någon uttryckte det och generellt upplevde de flesta att efterfrågan är låg. En orsak till<br />
den låga efterfrågan kan vara att man inte når ut med information på ett tillfredsställande<br />
sätt. <strong>Här</strong> handlar det om att ge all personal möjlighet till marknadsföring och<br />
kompetensutveckling av Äppelhyllans utbud. I dagens informationssamhälle där tekniken<br />
dagligen gör nya landvinningar och ska underlätta servicen på våra bibliotek måste servicen<br />
också göras synlig, tillgänglig och användbar för den som har funktionsnedsättningar.<br />
Finns det då något behov och intresse av att virtualisera Äppelhyllan? På detta kan man<br />
svara både ja och nej. Vi har nämnt tidigare att det inte verkar finnas ett uttalat behov men<br />
att de flesta tillfrågade i förstudien ändå ansåg att en virtuell Äppelhylla skulle kunna vara<br />
ett bra komplement till den fysiska. En intressant aspekt i det hela var att man ändå ansåg<br />
det viktigare att vara mer uppdaterad av den fysiska Äppelhyllan.<br />
TPB har kommit långt när det gäller att tillgängliggöra sina tjänster. De är en stark aktör<br />
och har en drivkraft som är värdefull när det gäller tillgänglighetsfrågor. Där finns också ett<br />
intresse, förutsättningar och kompetens för just virtuella tjänster. Man ser lösningar istället<br />
för hinder, vilket är en stor fördel i en eventuell utveckling av virtuell Äppelhylla.<br />
Barnens bibliotek är ett bibliotek som endast är tillgängligt via webben. Man har en bred<br />
kompetens i att arbeta på virtuella arenor. Man har kommit långt med att tillgängliggöra<br />
10
anpassade medier på sin webbplats. <strong>Här</strong> finns en naturlig ingång för ett samarbete kring<br />
en virtuell Äppelhylla. Det har diskuterats om en virtuell Äppelhylla skulle kunna ligga på<br />
webbplatsen för Barnens bibliotek och hanteras där. Utifrån det som framkommit under<br />
arbetet med denna förstudie, är det en bra förslag att arbeta vidare utifrån. Men det är viktigt<br />
att Äppelhyllans eventuella placering blir tydlig så att den är lätt att hitta på webbplatsen.<br />
Något som förvånar är SPSM:s svaga intresse eller förståelse för studien. De tycker sig<br />
redan ha de hjälpverktyg de behöver i sitt arbete för skolan. Men samtidigt borde det ligga<br />
i SPSM:s intresse att ha ett större samarbete med biblioteket kring anpassade medier. Det<br />
blev många hinder istället för lösningar.<br />
Vad blir kontentan av detta? Vi har börjat skrapa på ytan, men hur går man vidare? Många<br />
frågor kvarstår. Finns det ett verkligt behov? Är vi för tidigt ute med tanke på teknik och<br />
upphovsrätter? Uppfinner vi hjulet en gång till? Vem ska förvalta en virtuell Äppelhylla och<br />
hur ska den finansieras?<br />
Tekniken för att skapa och använda en virtuell Äppelhylla tror vi finns. Däremot är frågorna<br />
om upphovsrätter och tillstånd betydligt mer komplicerade. Därför måste ett brett samarbete<br />
skapas för att lättare få tillgång till det material man behöver för att bygga upp en tillgänglig<br />
webbplats. Därför anser vi från <strong>Länsbibliotek</strong> <strong>Jönköping</strong> att hela frågan bör lyftas till statlig<br />
nivå för att i dialog mellan berörda myndigheter undersöka behovet, diskutera tillgång på<br />
material, upphovsrätt, tillstånd och finansiering.<br />
Förslag<br />
• Kulturrådet initierar i samråd med länsbiblioteken en dialog med övriga berörda<br />
myndigheter för att mer övergripande på nationell nivå diskutera frågan om behov av<br />
virtuell Äppelhylla samt eventuell uppbyggnad, huvudman och finansiering.<br />
• En bred brukarundersökning görs i samverkan mellan myndigheterna för att ge<br />
underlag för analys av behov och angreppssätt<br />
• Frågor om upphovsrätt, tillstånd etcetera hänskjuts till berörda myndigheter<br />
11
Referenser<br />
Möten och samtal<br />
¤ TPB (Tal- och punktskriftsbiblioteket) www.tpb.se<br />
Samtal med Jenny Nilsson, Jesper Klein och Karl Tännerus under september<br />
och oktober. Telefon och personliga möten<br />
¤ Spsm (Specialpedagogiska skolmyndigheten) www.spsm.se<br />
Telefonsamtal med Git Hjalmarsson, Ulla Reiderstedt och Maritha Angermund<br />
¤ Centrum för lättläst www.lattlast.se<br />
Telefonsamtal och personligt möte med Camilla Batal<br />
¤ Dyslexiföreningen www.dyslexiforeningen.se<br />
Telefonsamtal med Per Åhlin<br />
¤ Barnens bibliotek www.barnensbibliotek.se<br />
Telefonsamtal och personligt möte med Katarina Dorbell<br />
¤ HSO (Handikappförbundens samarbetsorgan) i <strong>Jönköping</strong> www.hso.se<br />
Telefonsamtal med Christer Svenningsson<br />
¤ Resursbiblioteket för döva i Örebro<br />
Telefonsamtal med Helena Söderlund<br />
¤ Sjukhusbiblioteket på Ryhov<br />
Telefonsamtal<br />
¤ Lekterapin på länssjukhuset Ryhov<br />
Telefonsamtal<br />
¤ Sjukhusbiblioteket i Värnamo<br />
Telefonsamtal<br />
¤ Sjukhusbiblioteket i Eksjö<br />
Telefonsamtal med Monica Einarsson<br />
¤ Hjälpmedelscentralen <strong>Jönköping</strong>s läns landsting<br />
Telefonsamtal<br />
¤ Ögonkliniken, syncentralen <strong>Jönköping</strong>s läns landsting<br />
Telefonsamtal med Eva Carlholt<br />
¤ Folkbiblioteken i <strong>Jönköping</strong>s län<br />
Följande är kontaktade via telefon:<br />
Lisa Haydl, Sävsjö bibliotek<br />
Josefine Johansson, Gnosjö bibliotek<br />
12
Nadja Bäckljung, Tranås bibliotek<br />
Beatrice Wide, Vetlanda bibliotek<br />
Kerstin Ingvarsson, Eksjö bibliotek<br />
Pär Carlsson, Nässjö bibliotek<br />
Jenny Werneskog, Värnamo bibliotek<br />
Erik Lidberg, Habo bibliotek<br />
Dorith Carlsson, Gislaveds bibliotek<br />
Johanna Billvén, <strong>Jönköping</strong>s bibliotek<br />
Lo Claesson, Vaggeryds bibliotek<br />
¤ Döv och hörselklass, Talavidskolan i <strong>Jönköping</strong><br />
Telefonsamtal med Ingrid Wetter-Johansson<br />
¤ Mediacenter i <strong>Jönköping</strong>s län<br />
Övriga referenser<br />
Telefonsamtal och personliga möten med Jan Fransson<br />
¤ Frii, Kerstin (2006) Äppelhyllor, möten och möjligheter i biblioteken. Halmstad:<br />
Regionbibliotek Halland<br />
¤ Västra Götalands regionen, kultur i väst. Om att läsa på många sätt. Informations<br />
filmer om anpassade medier www.omspecialmedia.se<br />
¤ Hatten förlag AB www.hattenforlag.se<br />
¤ ”Ordet” Dahlgren-Melander AB www.framtid.net/ordet<br />
¤ SKL Kommentus AB www.sklkommentus.se<br />
¤ Lexia, datorprogrammet för behandling av dyslexi och afasi www.lexia.nu<br />
13