Alla behövs – nya vägar till arbete - Svenska ESF-rådet
Alla behövs – nya vägar till arbete - Svenska ESF-rådet
Alla behövs – nya vägar till arbete - Svenska ESF-rådet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Alla</strong> <strong>behövs</strong><br />
Nya <strong>vägar</strong> <strong>till</strong> <strong>arbete</strong>
Förord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 <strong>–</strong> 5<br />
Agdor . . . . . . . . . . . . . . . . . •Potentiella entreprenörer sökes 6 <strong>–</strong> 7<br />
Brännpunkt . . . . . . . . . •Stärker praktikanters självförtroende 8 <strong>–</strong> 9<br />
Kista Open Academy . . . . •Mer pedagogik, mindre krångel 1 0 <strong>–</strong> 1 3<br />
Bättre frigivning . . . . . . •Återfallsförbrytare blev skötsamma 1 4 <strong>–</strong> 1 5<br />
Praxis . . . . . . . . . . . . •Distans<strong>arbete</strong> minskar sjukskrivningar 16 <strong>–</strong> 1 7<br />
Egenanställning . . . . . . . •Lönande entreprenörskap för alla 1 8 <strong>–</strong> 1 9<br />
People . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •Skola på jobbet 2 0 <strong>–</strong> 2 1<br />
Emba . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •Egenmakt i Baronbackarna 2 2 <strong>–</strong> 2 4<br />
Slup .se . . . . . . . . . . •Stockholms läns utvecklingspartnerskap 2 5 <strong>–</strong> 2 7<br />
Fair . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •Intuition avgör vid rekryteringar 2 8 <strong>–</strong> 2 9<br />
Egenmakt för framtiden . . . . . . . . . . •Socialt företagande 3 0 <strong>–</strong> 3 1<br />
Framtidens nycklar . . . . . . . . . . . . . . . . •Var är brudarna? 3 2 <strong>–</strong> 3 3<br />
Glesbygdens förnyelse . . . . . . . •Naturnära arbets<strong>till</strong>fällen 3 4 <strong>–</strong> 3 7<br />
Kuben . . . . . . . . . . . . . . . . . . •Anpassa miljön, inte individen 3 8 <strong>–</strong> 3 9<br />
Mersmak . . . . . . . . . . . •Mersmak satsade på helhetslösning 4 0 <strong>–</strong> 4 3<br />
Mångfald i Västernorrland . . . . . . . •Att mötas på mitten 4 4 <strong>–</strong> 4 5<br />
Mångfaldens ansikten . . . . . . . . . . . . . . •Några eldsjälar 4 6 <strong>–</strong> 4 9<br />
Nese . . . . . . . . . . . . . . . . . •Politiken styr handlingsutrymmet 5 0 <strong>–</strong> 5 3<br />
Tillgänglighet/Scenkonst . . . . . . . •Lika lön för lika <strong>arbete</strong> 5 4 <strong>–</strong> 5 5<br />
Resursutbyte . . . . . . . . . . . •Ömsesidigt utbyte i skolvärlden 5 6 <strong>–</strong> 5 7<br />
Success . . . . . . . . . . . . •Samverkan med individen i centrum 5 8 <strong>–</strong> 6 1<br />
Vägen ut! . . . . . . . . . . . . . . . . . •På besök hos Karins döttrar 6 2 <strong>–</strong> 6 3<br />
Tillgängligt arbetsliv . . •Mentala trösklar största problemet 6 4 <strong>–</strong> 6 5<br />
Vägar <strong>till</strong> arbetsmarknaden . . . . . . . . . . . •Unik dynamik 6 6<br />
text Anna-Karin Florén, Extract Stockholm och<br />
Max Wallenberg, <strong>Svenska</strong> <strong>ESF</strong>-Rådet.<br />
grafisk produktion Contactor Marknadskommunikation<br />
tryck Lenanders Grafiska AB, okt 2006<br />
foto <strong>Svenska</strong> <strong>ESF</strong>-<strong>rådet</strong>s bildarkiv, Anders Myrdal, Plantinum, PhotoDisc.
Det finns många människor som trots hög kompe<br />
tens och värdefull erfarenhet går arbetslösa. Det kan<br />
bero på invandrarbakgrund eller funktionshinder, kön<br />
eller sexuell läggning, att man inte gått ut skolan<br />
eller att man börjar bli litet <strong>till</strong> åren. Samma faktorer<br />
gör också att anställda blir orättvist behandlade på<br />
sina arbetsplatser och inte får komma <strong>till</strong> sin rätt.<br />
Under sex år har Europeiska socialfonden arbetat för<br />
att hitta <strong>nya</strong> sätt att komma <strong>till</strong> rätta med dessa former<br />
av diskriminering och utestängning. Programmet heter<br />
Equal och är den största mångfaldssatsningen i EU:s<br />
historia. Aldrig tidigare har så stora resurser mobiliserats<br />
för att ge alla människor samma chans i arbetslivet.<br />
Arbetet har organiserats i utvecklingspartnerskap, där<br />
också aktörer som i vanliga fall inte samarbetar har<br />
löst olika uppgifter <strong>till</strong>sammans. Nästan tusen aktörer<br />
från näringsliv, myndigheter och ideella organisationer<br />
i Sverige har samverkat på lika villkor. Under samma<br />
period har nästan 2000 utvecklingspartnerskap varit<br />
verksamma i Europa, och många av dem har sam<br />
arbetat med de svenska utvecklingspartnerskapen.<br />
En europeisk programperiod går över i en annan,<br />
och färden mot ett öppnare arbetsliv där alla kan<br />
delta på lika villkor fortsätter. Europeiska socialfon<br />
den jobbar vidare minst <strong>till</strong> 2013, för att skapa <strong>arbete</strong><br />
och <strong>nya</strong> möjligheter för alla. <br />
<strong>Alla</strong> <strong>behövs</strong> <strong>–</strong> <strong>nya</strong> <strong>vägar</strong> <strong>till</strong> <strong>arbete</strong><br />
Sverige står inför stora välfärdsutmaningar. Vi ska både hävda oss<br />
i den globala konkurrensen och hantera det faktum att allt färre<br />
ska försörja allt fler. Därför är det viktigare än någonsin att alla<br />
människor, efter sin förmåga, får möjlighet att arbeta och försörja<br />
sig själva.<br />
Så är det inte i dag.<br />
Ungefär en miljon människor i arbetsför ålder står utanför<br />
arbetsmarknaden och lever på bidrag. Många av dem kan och<br />
vill arbeta. Men arbetslivet är fullt av hinder och stoppskyltar för<br />
före detta kriminella, missbrukare, utbrända, fysiskt eller psykiskt<br />
funktionshindrade och många andra grupper. Det är ett oerhört<br />
slöseri med resurser och en dålig affär för både samhälle, företag<br />
och individ.<br />
Socialt företagande <strong>–</strong> det vill säga verksamheter som ligger i<br />
skarven mellan den renodlade marknadsekonomins privata företagande<br />
och den offentliga sektorns verksamheter <strong>–</strong> är ett framgångsrikt<br />
sätt att komma <strong>till</strong> rätta med utanförskap och utestängning.<br />
Det sociala företaget kopplar samman entreprenörskap med<br />
individens behov av <strong>arbete</strong> och samhällets behov av tjänster. Nya<br />
affärsområden utvecklas, <strong>nya</strong> arbets<strong>till</strong>fällen skapas och <strong>nya</strong> grupper<br />
kommer in på arbetsmarknaden.<br />
För samhället innebär steget från bidrag <strong>till</strong> lön högre skatteintäkter<br />
och minskade kostnader i form av försörjningsstöd, vård,<br />
fängelsevistelser och så vidare. För individen är det ett första steg<br />
mot ett bättre liv.<br />
Flera av utvecklingspartnerskapen inom Europeiska socialfondens<br />
Equalprogram arbetar för att integrera utestängda människor<br />
i samhälle och arbetsliv. De letar efter <strong>nya</strong> lösningar och<br />
försöker förändra de system och strukturer som stänger ute stora<br />
delar av Sveriges befolkning. I den här skriften presenterar vi det<br />
<strong>arbete</strong>t. Vi vill ge inspiration, tips och exempel på att det finns<br />
många <strong>nya</strong> <strong>vägar</strong> <strong>till</strong> <strong>arbete</strong>.<br />
<strong>Svenska</strong> <strong>ESF</strong><strong>rådet</strong>
Agdor skapar ny affärsarena med socialt företagande<br />
Potentiella entreprenörer sökes<br />
Partnerskapet Arbete åt alla genom delaktighet och ramavtal, Agdor, har skapat en modell som bygger på<br />
lokala och nationella sam<strong>arbete</strong>n med näringslivet, den offentliga sektorn och den sociala sektorns företagande.<br />
Genom överenskommelser som syftar <strong>till</strong> att underlätta socialt entreprenörskap vill man öppna upp<br />
marknaden för alla och skapa en tresektoriell affärsarena.<br />
<strong>–</strong> Sam<strong>arbete</strong>t mellan näringsliv och institutioner har utan<br />
tvekan lett <strong>till</strong> <strong>nya</strong> idéer, säger Per-Erik Andersson, partnerskapets<br />
koordinator.<br />
<strong>–</strong> De tre sektorerna har talat om vilka tjänster det finns<br />
behov av. ”Behov”, vare sig dom är reella eller skapade, utgör<br />
grunden för alla affärer och på så sätt har en helt ny marknadsarena<br />
öppnats som gett <strong>till</strong>fälle och möjlighet <strong>till</strong> affärer,<br />
fortsätter Per-Erik Andersson.<br />
Att ta sin utgångspunkt i näringslivet är ovanligt för Equals<br />
partnerskap. Initiativet togs av företagare i Örebroregionen <strong>till</strong>sammans<br />
med L&SEK, Lokal utveckling och social ekonomi.<br />
<strong>–</strong> Partnerskapet ger företagen ökade <strong>till</strong>växtmöjligheter och<br />
därmed fler arbets<strong>till</strong>fällen. Socialt entreprenörskap är ett bra<br />
sätt att ta vara på mänskliga resurser. Vi är de enda som driver<br />
den här typen av partnerskap, säger Per-Erik Andersson.<br />
Att människor kommer i <strong>arbete</strong> är, för Agdors del, bara en<br />
positiv sidoeffekt, påpekar Per-Erik Andersson.<br />
<strong>–</strong> Vi är övertygade om att entreprenörskap kan skapa bättre<br />
A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • A g d o r<br />
självkänsla hos dem som står utanför arbetsmarknaden. Entreprenörskap<br />
gör det möjligt för människor att arbeta utifrån<br />
sina egna villkor, säger han.<br />
Verksamheten bygger på frivillighet och alla som står utanför<br />
den reguljära arbetsmarknaden betraktas som potentiella<br />
entreprenörer.<br />
<strong>–</strong> Vi ser en breddad arbetsmarknad i vardande. Men viljan<br />
att bli entreprenör måste komma från den enskilde individen,<br />
oavsett om det handlar om vanligt företagande eller socialt<br />
företagande. Ingen blir ofrivilligt placerad i Agdor.<br />
<strong>–</strong> Personer som har visat intresse för vår verksamhet har<br />
fått aktiveringsstöd genom Arbetsförmedlingen eller Försäkringskassan<br />
och på så sätt blivit delaktiga i partnerskapet.<br />
Per-Erik Andersson betonar att arbetslösa och långtidssjukskrivna<br />
tidigt måste uppmuntras att ta eget ansvar för<br />
sin livssituation och att ta egna initiativ för att hitta <strong>till</strong>baka <strong>till</strong><br />
arbetslivet. Att vara företagsam, inte nödvändigtvis företagare,<br />
leder <strong>till</strong> <strong>arbete</strong>. <br />
Planerade produkter<br />
Den viktigaste ”produkten” är den tresektoriella affärsarenan.<br />
Den ser olika ut och är beroende av geografi och social struktur,<br />
det lokala näringslivet och den lokala förmågan att involvera<br />
den sociala sektorn i det lokala samtalet.<br />
Lokala och regionala råd och skrivna lokala överenskommelser<br />
vilar som fundament för den tänkta affärsarenan.<br />
Kompetensförsörjningsstrukturer som svarar upp <strong>till</strong> den<br />
enskildes omedelbara behov, i <strong>till</strong> exempel Lärcenter, som<br />
också de har den tresektoriella affärsarenan för ögonen, är en<br />
annan ”produkt” som eftersträvas.<br />
Allt detta synliggörs i de dokument som projektet lämnar<br />
efter sig för spridning och påverkan, men framför allt i de<br />
konkreta <strong>nya</strong> företag som bildas, de <strong>nya</strong> arbets<strong>till</strong>fällen som<br />
därmed skapas och de affärer som utvecklats utifrån efterfrågan<br />
och som i fortsättningen kommer att utvecklas i den<br />
<strong>nya</strong> affärsarenan.<br />
Partner L&SEK, Företagarna Örebro, Kooperativet Kullen,<br />
PUST (Partnerskap för utveckling av sociala kooperativ), Stiftelsen<br />
Activa Örebro, Örebro läns Kooperativa Utvecklingscentrum,<br />
KGF i Örebro Region, Försäkringskassan Örebro län,<br />
Arbetsförmedlingen Hallsberg, Företagarföreningen Möckelnföretagen,<br />
representanter från brukarmålgruppen motsvarande<br />
samma antal övriga representanter i partnerskapet.<br />
Transnationella partner Agdor samarbetar med partnerskap<br />
i England, Italien, Tyskland och Österrike inom ramen för<br />
Improving Equality.<br />
Kontaktperson Per-Erik Andersson, telefon 019-17 07 55<br />
mobil 070-601 53 50, per-erik.andersson@cesam.se<br />
På webben www.agdor.eu<br />
N a m n e t p å U p : t
Ambassadörer stärker praktikanters<br />
självförtroende<br />
Aktivt <strong>arbete</strong> med den psykosociala arbetsmiljön och ett ambitiöst mentorprogram gav långtidsarbetslösa<br />
styrkan att söka sig vidare ut på arbetsmarknaden. Tolvåkers förskola har bara positiva erfarenheter av projektet<br />
men ifrågasätter strukturer.<br />
<strong>–</strong> Min roll är främst att stödja <strong>nya</strong> praktikanter, säger Elisabeth<br />
Norling, en av Brännpunkts ambassadörer och anställd på<br />
Tolvåkers förskola.<br />
På ett sextiotal arbetsplatser runt om i Kävlinge har anställda,<br />
på frivillig basis, utsetts <strong>till</strong> ambassadörer och gått en utbildning<br />
i Brännpunkts regi. Tyngdpunkten har legat på självkännedom<br />
och syftat <strong>till</strong> att förbättra den psykosociala arbetsmiljön.<br />
<strong>–</strong> Arbetet och utbildningen har varit en positiv erfarenhet<br />
för hela arbetsplatsen, men också för mig personligen, säger<br />
Elisabeth Norling.<br />
<strong>–</strong> Ibland är praktikanterna nästan apatiska när de kommer.<br />
De är rädda för att göra fel. Många gånger räcker det med att<br />
hjälpa dem i rätt riktning, be om hjälp med ett särskilt barn<br />
eller någon annan specifik uppgift, säger hon.<br />
Praktikanterna är långtidsarbetslösa eller sjukskrivna och<br />
behöver hjälp att hitta <strong>till</strong>baka <strong>till</strong> arbetslivet. Praktikanter och<br />
arbetsgivare sammanfördes på Kävlinge lärcentrum.<br />
<strong>–</strong> Projektet bygger på ömsesidighet, på att praktikanterna<br />
verkligen vill komma <strong>till</strong> oss, säger Birgitta Jönsson, föreståndare<br />
på Tolvåkers förskola.<br />
A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
Birgitta Jönsson och Elisabeth Norling är överens om att barnomsorgen<br />
utgör en bra språngbräda. Barnen är inte blyga, det<br />
är vanligt att barnen resolut kommer och tar en praktikant i<br />
handen och ber om hjälp med något. Så är isen bruten.<br />
Trots att praktiken bara varade under två månader, har den<br />
gett de arbetssökande kraft att söka sig vidare <strong>till</strong> utbildningar<br />
och jobb. Någon har också fått anställning på Tolvåkers förskola.<br />
Bemötandet är avgörande för om en praktik lyckas eller inte.<br />
<strong>–</strong> Att arbetsträna där ingen har tid att hjälpa en <strong>till</strong> rätta kan<br />
rent av vara kontraproduktivt, säger Elisabeth Norling.<br />
Till en början oroade sig Birgitta Jönsson för att projektet<br />
skulle påverka kvaliteten på barnomsorgen. Men att ta emot praktikanter<br />
visade sig bli ett positivt bidrag för en verksamhet med<br />
knappa resurser. Hon är mycket kritisk <strong>till</strong> det rådande systemet.<br />
<strong>–</strong> Sjukskrivningar är vanligt inom barnomsorgen. Det är<br />
för lätt att bli långtidssjukskriven och det tar för lång tid innan<br />
folk kommer <strong>till</strong>baka, säger hon med eftertryck.<br />
<strong>–</strong> Ångesten av att gå hemma gör många sämre. Vare sig man<br />
har förslitningsskador eller utmattningsdepression är det bättre<br />
att man jobbar två timmar i veckan än ingenting. Då kommer<br />
man i alla fall ur huset och det blir lättare att komma <strong>till</strong>baka.<br />
Birgitta Jönsson är noga med att praktik<strong>arbete</strong>t innebär<br />
ett ansvar och tycker det är viktigt att praktikanterna känner<br />
sig sedda och uppskattade för det de <strong>till</strong>för, även om de inte<br />
orkar hålla lika hög arbetstakt som de andra.<br />
Projekt har inneburit en del extra jobb för Birgitta Jönsson<br />
som är ensam att sköta administrationen för sina totalt 55<br />
anställda och erkänner att det har kostat på ibland.<br />
<strong>–</strong> Hade man lagt alla pengar som sjukskrivningarna kostar<br />
på att finansiera fem <strong>nya</strong> tjänster skulle det inte vara så stora<br />
problem med sjukskrivningar, tror hon.<br />
Förskolan har bekostat vikarier för den tid ambassadörerna<br />
varit på utbildning. Extra utgifter kan vara svårt att ta för en<br />
kommunal förskola, men Birgitta Jönsson är tydlig med att<br />
det var värt kostnaden.<br />
Så går du vidare<br />
Genom sam<strong>arbete</strong> mellan näringslivet, försäkringskassan och<br />
arbetsförmedlingen kan man skapa kontaktytor mellan arbetsgivare<br />
och personer som står långt ifrån arbetsmarknaden.<br />
På en arbetsplats utses frivilliga <strong>till</strong> ambassadörer som<br />
ansvarar för att handleda och stötta praktikanter. Ambassadörer<br />
bidrar också positivt <strong>till</strong> en den psykosociala arbetsmiljön<br />
med en öppen attityd. Ambassadörsutbildning går att köpa via<br />
Brännpunkt som också arrangerar föreläsningar om projektet. I<br />
partnerskapet Brännpunkt var praktikanterna långtidsarbetslösa<br />
eller sjukskrivna med behov av individuellt stöd. De stannade<br />
på arbetsplatsen under cirka två månader. <br />
Resultat 44 procent av deltagarna fick anställning eller<br />
påbörjade en utbildning efter avslutad praktik. Projektet<br />
lever vidare genom <strong>arbete</strong> med informationsspridning<br />
och föreläsningar, samt inom Equals temagrupp Företagens<br />
samhällsansvar (FSA).<br />
Framtagna produkter<br />
Informationsfolder<br />
Mitt liv utanför arbetsmarknaden, deltagarnas<br />
berättelser (bok)<br />
Verktygshandbok om 30 Equal-projekt i Sverige<br />
(broschyr)<br />
Om ambassadörsutbildningen (broschyr)<br />
Den Goda Arbetsplatsen, om diplomering (broschyr)<br />
Den Goda Arbetsplatsen, om effekterna av<br />
ambassadörskap (film)<br />
Om ambassadörer (film)<br />
Partner Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, Handikappförbundens<br />
samarbetsorgan, HSO, representanter ur näringslivet,<br />
LO, Samhall med flera.<br />
Transnationella partner Spanien, Italien, Tyskland och Frankrike.<br />
Kontaktperson Christer Stenberg, telefon 046-73 94 47<br />
mobil 070-973 94 47, christer.stenberg@kavlinge.se<br />
På webben www.tema-fsa.se<br />
B r ä n n p u n k t
Mer pedagogik och mindre krångel<br />
öppnar dörrar för vuxnas lärande<br />
Flexibel undervisning öppnar dörrar. Stelbenta regler i det traditionella utbildningssystemet utestänger.<br />
Verksamheten som utvecklats i Kista Open Academy är ett helt nytt sätt att ta vara på resurser och öka <strong>till</strong>gängligheten<br />
för vuxnas högre lärande.<br />
Det som från början var partnerskapet Kista Open Academy<br />
har gjort bestående avtryck i den stockholmska strukturen för<br />
vuxnas lärande. I dag finns lärcenter i tre av de medverkande<br />
kommunerna Stockholm, Sollentuna och Järfälla. Och i Kista<br />
finns ett yrkesinriktat lärcenter med en omfattande verksamhet.<br />
Tillsammans med Komvux undervisar man på både gymnasie-<br />
och högskolenivå.<br />
Partnerskapets namn associeras numera med en fysisk<br />
plats, Kista Lärcenter, mitt i Kista Centrum, men också med<br />
Kunskapsparken i Sollentuna och Järfälla lärcenter.<br />
Det är snart lunch och Kista Lärcenter sjuder av aktivitet.<br />
Elever och lärare i olika åldrar är sysselsatta i olika aktiviteter. En<br />
del står i korridorerna och diskuterar, andra sitter och läser.<br />
<strong>–</strong> Det speciella med undervisningen hos oss är att den<br />
är flexibel och utgår från individens egna behov, säger Ebba<br />
Träskelin, en av partnerskapets initiativtagare och där<strong>till</strong> driven<br />
utvecklingsledare i projektet.<br />
<strong>–</strong> Många människor i Sverige saknar i dag faktiska möjligheter<br />
att kompetensutveckla sig efter gymnasiet. Vi synliggjorde<br />
inte bara problemen utan kom också med konkreta lösningar.<br />
<strong>–</strong> Den högre utbildningen är särskilt svår<strong>till</strong>gänglig och<br />
omgärdad av attityder, restriktioner och hindrande bestämmelser.<br />
Därför har vi framför allt koncentrerat oss på det högre<br />
lärandet <strong>–</strong> på att skapa en högskola som är öppen för alla, och<br />
på så sätt motverka social, ekonomisk och etnisk segregation.<br />
Partnerskapets målgrupper var i första hand arbetslösa,<br />
unga människor från icke-akademiska miljöer och grupper<br />
med annan etnisk bakgrund än svensk, men man riktade sig<br />
också <strong>till</strong> dem som arbetar inom små och medelstora företag<br />
och i offentlig sektor, där kompetensutveckling av personalen<br />
inte erbjuds i <strong>till</strong>räcklig omfattning.<br />
För att kunna bedriva en öppen utbildning <strong>behövs</strong> bra<br />
mötesplatser i anslutning <strong>till</strong> de bostadsområden där målgrupperna<br />
finns.<br />
<strong>–</strong> Våra målgrupper söker sig inte spontant <strong>till</strong> universitet<br />
och högskolor, och de kan oftast inte flytta för att utbilda sig.<br />
De behöver mötesplatser med vägledning och handledning<br />
och <strong>nya</strong> sätt att studera på, säger Ebba Träskelin.<br />
1 0 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • K i s t a O p e n A c a d e m y<br />
”Vi synliggjorde inte<br />
bara problemen utan<br />
kom också med<br />
konkreta lösningar.”
Ute i landet finns kommunala lärcenter, men i storstadsområdena<br />
trodde man att närhet <strong>till</strong> universitet och högre utbildningar<br />
skulle räcka för att uppmuntra <strong>till</strong> utbildning. Men det<br />
har visat sig vara fel. Kista Lärcenter ställdes i ordning för ett<br />
och ett halvt år sedan.<br />
<strong>–</strong> Också i tätort behöver vi aktiva lokala organisationer som<br />
når befolkningen och bidrar <strong>till</strong> att göra studier <strong>till</strong>gängliga för<br />
alla. Närhet och småskalighet gör att man på Kista Lärcenter<br />
har skapat en miljö som känns trygg och välkomnande, säger<br />
Ebba Träskelin.<br />
<strong>–</strong> Att respektera och anpassa miljöerna <strong>till</strong> de olika målgrupperna<br />
är viktigt. I vissa kulturer är det ovanligt att män och<br />
kvinnor vistas i samma miljöer om de inte är släkt. Kvinnor<br />
som får många barn med korta mellanrum har svårt att fullfölja<br />
traditionella studier. Om det är nödvändigt ska man därför<br />
kunna ta med sig sina barn <strong>till</strong> ett lärcenter, fortsätter hon.<br />
För elever som inte kan eller har svårt att komma <strong>till</strong> skolan<br />
tar man tekniken <strong>till</strong> hjälp. Lektionerna flyttas ut på webben, med<br />
hjälp av webbkameror, och läxorna skickas in med e-post.<br />
Men utbildningarna vänder sig också <strong>till</strong> andra grupper<br />
som behöver mer flexibla studielösningar. Personer som varit<br />
sjukskrivna under en längre tid, eller vuxna som jobbar och<br />
endast behöver komplettera tidigare studier, får möjlighet att<br />
studera utifrån sina egna förutsättningar på Kista Lärcenter.<br />
<strong>–</strong> Invandrare med akademiska utbildningar från hemlandet<br />
behöver ibland bara komplettera särskilda moduler. För dem<br />
är det bortkastad tid att läsa flera terminer på högskolan. Hos<br />
oss kan man läsa avgränsade delar av en utbildning. Men det<br />
<strong>behövs</strong> bättre modeller för erkännande, validering, vilket man<br />
1 2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
arbetat med bland annat inom centralförvaltningen i Stockholm<br />
stad och i Sollentuna kommun.<br />
<strong>–</strong> Studiestödet är utformat så att man måste läsa heltid för<br />
att klara sig ekonomiskt, och systemet har dessutom åldersbegränsningar.<br />
Samhällekonomiskt blir det ofta en förlustaffär,<br />
eftersom det gör det svårare för många människor att få ett<br />
kvalificerat yrke i Sverige, säger Ebba Träskelin.<br />
Sveriges karta för utbildningar håller på att ritas om. Sam<strong>arbete</strong>t<br />
mellan regionerna ökar och flera rikstäckande organisationer<br />
har bildats. Ett av många framgångsrika exempel på<br />
samverkan är ett brett upplagt projekt i Västra Götaland.<br />
<strong>–</strong> Sjuksköterskor och läkare med utländsk utbildning har<br />
fått chansen att komplettera sina kunskaper och vi har också<br />
fått in åtminstone en läkare via Kista Open Academy, berättar<br />
Ebba Träskelin. <br />
Resultat Partnerskapet har strävat efter att påverka<br />
beslutsfattare och politiker genom att bygga nätverk för<br />
spridning av kunskap och initiera förslag <strong>till</strong> lösningar som<br />
gynnar den öppna högskolan. Tre lärcenter har etablerats<br />
och kommit in i det nationella nätverket och man har<br />
en fullt fungerande utbildningsverksamhet med flexibel<br />
undervisning för både ungdomar och vuxna. För att göra<br />
undervisningen så <strong>till</strong>gänglig som möjligt har partnerskapet<br />
arbetat med utveckling av webbaserat lärande.<br />
Man har även tagit fram en modell för en collegeutbildning<br />
som kan anpassas <strong>till</strong> olika ämnesområden.<br />
Ett annat viktigt resultat är att tanken om lärcenter<br />
nu sprids i Stockholm. Kista betraktas av många som<br />
en föregångsmodell, och i de politiska framtidsplanerna<br />
nämns om<strong>rådet</strong> som ett kompetenskluster som utgör<br />
en förebild för upprustningarna av förorterna i Stockholm<br />
(Annika Billström på DN Debatt, 060910).<br />
På nationell nivå har tankar och resultat förts vidare<br />
genom den nationella temagruppen, NTG-Lär, och<br />
<strong>till</strong>sammans med andra projekt har man tagit fram<br />
en idéskrift för utveckling av vuxnas lärande. Skriften<br />
har lämnats in <strong>till</strong> berörda departement, som ett inspel<br />
i den politiska diskussionen: ”Vuxnas lärande och<br />
kompetensutveckling <strong>–</strong> ett inspel i det nationella<br />
utvecklings<strong>arbete</strong>t från NTG-Lär, Nationell tematisk<br />
grupp inom Equal” Läs inspelet på www.openacademy.<br />
com/dokument/Inspelvuxnaslarande.pdf.<br />
Framtagna produkter<br />
Slutrapport (finns i sin helhet på www.openacademy.<br />
com/evaluation.php)<br />
Partner Kista Stadsdelsförvaltning har varit stödmottagare<br />
och haft huvudansvaret för genomförandet. Partnerna har<br />
utgjorts av kommuner, högskolor/universitet, företag och ideella<br />
organisationer. En finländsk och en norsk partner har varit<br />
involverade i partnerskapet som haft sammanlagt 28 partner.<br />
Samtliga finns listade på hemsidan www.openacademy.com.<br />
Transnationella partner Partnerskapet har samverkat med<br />
tre transnationella partnerskap: två brittiska och ett italienskt.<br />
Man har främst samarbetat med Storbritannien, Italien och<br />
Portugal. Men Finland, Frankrike och Danmark har också funnits<br />
med, då partnerskapets transnationella partner även haft<br />
andra transnationella avtal. Det transnationella utbytet har<br />
betytt väldigt mycket för resultat och framgångar.<br />
Kontaktperson Rachid Chowdhury, telefon 08-508 010 00<br />
mobil 0704-70 18 26, rashid.chowdhury@kista.stockholm.se<br />
På webben www.openacademy.com<br />
K i s t a O p e n A c a d e m y 1 3
Återfallsförbrytare blev skötsamma<br />
<strong>Alla</strong> interner som frigavs från kvinnoanstalten Sagsjön och deltog i partnerskapets aktiviteter har jobb<br />
och bostad. Med nätverk och information om livet utanför murarna kunde Bättre frigivning förebygga<br />
återfall i kriminalitet.<br />
Kriminella miljöer och långa fängelsevistelser sätter sina spår.<br />
Kontrasten mellan anstalt och vardagsliv kan vara svår att<br />
hantera efter en frigivning.<br />
<strong>–</strong> På svenska fängelser sitter ett fåtal riktigt farliga personer.<br />
Av de resterande, 12 000<strong>–</strong>13 000 personer, är de flesta<br />
internerade för att de inte kan bryta mönster, berättar Bertil<br />
Rickäng, partnerskapets koordinator.<br />
Partnerskapet Bättre frigivning arbetade för att förebygga<br />
återfall i kriminalitet.<br />
<strong>–</strong> Som intern har man inte bara stått utanför samhällsliv och<br />
utbildningar. I de kriminella miljöerna råder andra koder och<br />
värderingar, och ett annat språkbruk, säger Bertil Rickäng.<br />
Intagna och personal arbetade <strong>till</strong>sammans kring idéer<br />
<strong>till</strong> åtgärder som skulle kunna vidtas för att underlätta frigivningsprocessen.<br />
Göran Karlsson från KRIS arbetade på Mellanbodaanstalten.<br />
Här kom arbetsgruppen fram <strong>till</strong> att man behövde öka<br />
kontaktytorna ut i samhället.<br />
<strong>–</strong> Vi arrangerade besök från bland andra folkhögskolor och<br />
kronofogden, säger han.<br />
Partnerskapet drev tre delprojekt på temana kvinnor, personer<br />
med utländsk bakgrund respektive storstadsfrigivning.<br />
1 4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
<strong>Alla</strong> projekt arbetade med existentiella frågor, hinder och<br />
möjligheter, samt information.<br />
Enligt Göran Karlsson är frigivningsprocessen, i normala fall,<br />
allt för fokuserad på att förse frigivna med <strong>arbete</strong> och bostad.<br />
<strong>–</strong> Först måste man ta itu med frågan om varför personen<br />
hamnat i fängelse från första början, <strong>till</strong> exempel på grund av<br />
droger. När man hanterat den ursprungliga problematiken kan<br />
det bli aktuellt med jobb och bostad. Man måste se hela människan,<br />
annars är risken för återfall stor, säger Göran Karlsson,<br />
som själv har suttit i fängelse.<br />
Besök från utsidan välkomnas, dock inte alltid helhjärtat.<br />
<strong>–</strong> Det finns alltid en misstänksamhet mot alla besök utifrån<br />
säger Agneta Pilov, förbundssekreterare på Riksförbundet<br />
Frivilliga Samhällsarbetare, RFS, sedan hösten 2005.<br />
<strong>–</strong> Fängelser har en speciell kultur som besökare behöver<br />
känna <strong>till</strong>. I värsta fall kan besök skapa oro och leda <strong>till</strong> mer<br />
skada än nytta. På en sluten anstalt kan säkerheten äventyras<br />
om besökarna missbedömer rymningsrisken, fortsätter hon.<br />
På kvinnoanstalten Sagsjön valde man därför att prova en<br />
annan strategi.<br />
<strong>–</strong> Personal från myndigheter och organisationer, som ville<br />
samarbeta med anstalten, och anstaltens personal gjorde<br />
studiebesök på varandras arbetsplatser. Det blev ett ömsesidigt<br />
kunskapsutbyte. Därefter fick interner permission för<br />
att besöka samarbetspartnerna, berättar Agneta Pilov.<br />
På Sagsjön utfärdades 524 permissioner, ingen missbrukades.<br />
Samtliga 30 kvinnor som frigavs under projekttiden har<br />
idag jobb och bostad.<br />
<strong>Alla</strong> medverkande anstalter byggde ett Visionsrum, med<br />
<strong>till</strong>gång <strong>till</strong> information kring livet utanför murarna, som var<br />
öppet för alla intagna. Men på Tygelsjöanstalten orsakade<br />
partnerskapet avundsjuka mellan internerna.<br />
<strong>–</strong> På Tygelsjö arbetade vi bara med intagna med utländsk<br />
bakgrund och vissa aktiviteter var bara öppna för dem, säger<br />
Bertil Rickäng.<br />
Så går du vidare<br />
Engagera organisationer och myndigheter i frigivningsprocessen<br />
för att skapa förutsättningar för ett liv utan kriminalitet<br />
efter frigivningen. Skapa en känsla av delaktighet genom att<br />
låta intagna, anställda på anstalten och berörda parter utanför<br />
murarna gemensamt diskutera sig fram <strong>till</strong> möjliga lösningar.<br />
Partnerskapet byggde visionsrum med information om livet<br />
utanför murarna. Visionsrummen inreddes annorlunda än<br />
övriga rum på anstalten för att ge en anda av framtidstro. En<br />
intagen ansvarade för visionsrummets skötsel och kontakter<br />
och var öppna för alla anstaltens intagna. <br />
Resultat En insikt som gjordes var att den forskning<br />
som bedrivs kring frigivning främst behandlar återfallsförbrytare.<br />
Istället borde en större del av forskningen<br />
ägnas åt dem som lyckas efter frigivningen, för att öka<br />
kunskaperna om vad som kan göras för att minska<br />
risken för återfall i kriminalitet. Utbytet med organisationer<br />
och myndigheter gav ökad insyn på anstalterna<br />
och skapade framtidshopp hos de intagna.<br />
Framtagna produkter<br />
Vägval (manual för bättre frigivning)<br />
Anstalt och Empowerment <strong>–</strong> tre försök <strong>till</strong> bättre<br />
frigivning<br />
Kriminell i dag kollega i morgon (broschyr)<br />
Bättre frigivning (kartläggning av behov och förslag <strong>till</strong><br />
åtgärder, av Carl Henrik Jern)<br />
Partner Hela Människan, Kriminalvårdsstyrelsen, Riksförbundet<br />
Frivilliga Samhällsarbetare, AMS, Kriminellas Revansch i<br />
Samhället KRIS, Sveriges Muslimska Råd, Forum för Frivilligt<br />
Socialt <strong>arbete</strong>,. Kriminalvårdsmyndigheterna Stockholm Norr,<br />
Malmö Söder, Hisingen-förorter. Under fas III <strong>till</strong>kom ytterligare<br />
partner såsom Nykterhetsrörelsens bildningsverksamhet.<br />
Transnationella partner England, Tyskland och Frankrike.<br />
Kontaktperson Bertil Rickäng, telefon 018-750 04 65<br />
mobil 070-399 73 50, bertil.rickang@helamanniskan.se<br />
På webben www.visionsrummet.se<br />
B ä t t r e F r i g i v n i n g 1 5
Distans<strong>arbete</strong> minskar sjukskrivningar<br />
Praxis startade med 24 arbetslösa reumatiker. Tack vare flexibla anställningar är en tredjedel av dem <strong>till</strong>baka<br />
i arbetslivet.<br />
<strong>–</strong> Jag är övertygad om att vi har spritt mer kunskap och satt reumatiker på agendan, säger Cecilia Backentorn,<br />
en av koordinatorerna för Praxis.<br />
Under partnerskapets två första år arbetade Praxis för att öka<br />
kunskapen om distans<strong>arbete</strong> med hjälp av 24 testpiloter. <strong>Alla</strong><br />
var sjukskrivna på grund av reumatism. Sista året ägnades<br />
åt att sprida erfarenheterna från pilotprojektet bland företag<br />
och myndigheter.<br />
<strong>–</strong> Vi har ordnat över hundra möten kring distans<strong>arbete</strong><br />
för myndigheter och andra berörda. Företag har bjudits in <strong>till</strong><br />
konferenser och events och vi har gjort utskick och organiserat<br />
utbildningar, säger Cecilia Backentorn.<br />
Allt för att väcka <strong>nya</strong> idéer kring hur <strong>arbete</strong> kan organiseras.<br />
Cecilia Backentorn menar att det är mer lönsamt för företag<br />
att behålla redan kunnig personal, än att ta in vikarier. Men<br />
kunskapen om reumatism och om hur man kan utforma flexibla<br />
anställningar med distans<strong>arbete</strong> är bristfällig.<br />
1 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
I Sverige lever drygt 300 000 personer i arbetsför ålder med<br />
någon form av reumatism. Sjukdomen kan variera över tid. När<br />
den drabbade har mindre värk är det inga problem att sköta<br />
ett jobb, men under vissa perioder kan det krävas särskilda<br />
lösningar. Hem<strong>arbete</strong> <strong>till</strong>åter att man arbetar när man orkar.<br />
Det kan betyda en timme en dag och tio timmar en annan.<br />
<strong>–</strong> Om man öppnar för flexibla lösningar i ett tidigt skede<br />
är det troligt att sjukskrivingar kan förebyggas. I dag är det<br />
tyvärr få reumatiker som vågar prata om sina besvär med<br />
arbetsgivaren. De är rädda att bli betraktade som en framtida<br />
kostnad, säger Cecilia Backentorn.<br />
<strong>–</strong> Att lida av en kronisk sjukdom kan få negativa konsekvenser<br />
vid eventuella nedskärningar, helt i onödan. Om kunskapen<br />
om reumatism och möjligheterna att arbeta hemifrån blev<br />
större, skulle både arbetsgivaren och den anställde kunna<br />
känna sig mer trygga, säger hon.<br />
Cecilia Backentorn tycker att sjukförsäkringssystemet är<br />
för stelbent.<br />
<strong>–</strong> Systemet <strong>till</strong>åter bara att man jobbar 25, 50 eller 75 procent,<br />
när lösningen kanske ligger vid exempelvis 48 procent,<br />
säger hon.<br />
Svårigheter uppstod i de fall då deltagarna behövde ergonomiska<br />
hjälpmedel på arbetsplatsen. Deltagarna fick själva<br />
bekosta hjälpmedlen. Ibland var det också svårt att få <strong>till</strong>gång<br />
<strong>till</strong> arbetsplatsen via internet, om det fanns svårtgenomträngliga<br />
brandväggar och medarbetarna saknade intresse för teknik.<br />
År 2005 gav Praxis ut boken ”Rehabilitering och flexibla<br />
arbetsformer”. Med den hoppas partnerskapet att kunskaperna<br />
ska leva vidare.<br />
Rolf Greiff, partnerskapets koordinator, tror dock att det<br />
kan dröja innan effekterna av partnerskapet kan mätas statistiskt.<br />
<strong>–</strong> Av de 24 testpiloterna som engagerades i inledningsskedet<br />
är åtta kvar på sin arbetsplats. Men om spridnings<strong>arbete</strong>t får<br />
något resultat märker vi först om några år, säger han.<br />
Så går du vidare<br />
Partnerskapet skapade möjligheter för 18 personer med sjukskrivning<br />
på grund av reumatism att komma <strong>till</strong>baka <strong>till</strong> arbetslivet<br />
med hjälp av flexiblare lösningar av <strong>arbete</strong>t.<br />
Genom att skapa förståelse kring reumatism och sjukskrivningar<br />
på företag, underlättade man för de sjukskrivna<br />
att återgå <strong>till</strong> <strong>arbete</strong>t. <br />
Resultat Åtta av de 24 piloterna är kvar i <strong>arbete</strong>, men<br />
över hundra möten har hållits under spridningsfasen<br />
för att upplysa organisationer och myndigheter om<br />
möjligheten att komma <strong>till</strong>baka <strong>till</strong> arbetslivet.<br />
Framtagna produkter<br />
Rehabilitering och flexibla arbetsformer<br />
Rehabilitering av reumatiker <strong>–</strong> Problem vid start<br />
av rehabiliteringsprojekt<br />
Med människan i fokus<br />
Kortfattad rapport och sammanfattning av tre<br />
tematiska seminarier<br />
Rehabilitation of Rheumatism Sufferers <strong>–</strong> problems<br />
when initiating rehabilitation projects<br />
Best practice<br />
Focus the person <strong>–</strong> LEARN LESSONS FROM<br />
THE INDIVIDUAL<br />
Mission Possible<br />
Partner Reumatikerförbundet, Kristinehamns Folkhögskola<br />
KPS, ABF Sydvästra Götaland och IMIT Institute for Management<br />
of Innovation and Technology, (SchlumbergSema Norr<br />
AB tom december 2003).<br />
Referensgrupp Tjänstemännens Centralorganisation (TCO),<br />
Riksförsäkringsverket (från och med 2005), Försäkringskassan,<br />
Föreningen Svenskt Näringsliv, Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS)<br />
och Landsorganisationen (LO).<br />
Transnationella partner Grekland och Tyskland.<br />
Kontaktperson Rolf Greiff, telefon 08-505 805 13<br />
mobil 070-266 79 25, rolf.greiff@reumatikerforbundet.org<br />
På webben www.reumatikerforbundet.org<br />
P r a x i s 1
En genial väg <strong>till</strong><br />
lönande entreprenörskap för alla<br />
Egenanställning är en tredje väg <strong>till</strong> försörjning för den som vill starta, utveckla och bedriva egen företagsverksamhet<br />
<strong>–</strong> långt från tungrodd administration. Initiativet <strong>till</strong> egenanställning kommer från den<br />
enskilde själv. Företaget för Egenanställda fungerar sedan som en administrativ och juridisk plattform för<br />
den egenanställdes verksamhet.<br />
<strong>–</strong> Själva konceptet med egenanställningsföretag fungerar för<br />
alla, som av olika skäl inte vill eller kan avsätta värdefull tid <strong>till</strong><br />
administrativt <strong>arbete</strong>. Men det är en särskilt bra lösning för<br />
personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden.<br />
Fördelar som kollegor och nätverk får man på köpet, det är<br />
värdefulla <strong>till</strong>gångar under uppstartsfasen, säger Maria Woglinde,<br />
koordinator för partnerskapet Egenanställning.<br />
Partnerskapet vill belysa, påverka och förändra existerande<br />
regelverk, strukturer och attityder i samhället, kring denna<br />
innovativa modell för egenförsörjning, <strong>till</strong> förmån för grupper<br />
som i dag har begränsade möjligheter att starta och driva<br />
företagsverksamhet.<br />
Egenanställning innebär att man blir anställd i ett företag<br />
för egenanställda, som fungerar som arbetsgivare under den<br />
tid man har kunder och uppdrag. Den egenanställde ansvarar<br />
för att arbeta in sin egen lön och utveckla verksamheten. Mot<br />
en serviceavgift sköter företaget all administration, ekonomihantering<br />
och försäkringar.<br />
Det innebär att man inte behöver egen f-skattsedel, utan<br />
1 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
har en formell anställning vars inkomster registreras av skatteverket<br />
som en gång om året skickar ut självdeklaration för<br />
undertecknande.<br />
<strong>–</strong> Att starta eget innebär att man måste sätta sig in i en<br />
massa regler om skatter och moms och hantera en hel del<br />
pappers<strong>arbete</strong>. Sannolikheten att en person som inte anser<br />
sig ha den kompetensen eller har bristfälliga kunskaper i<br />
svenska, eller som inte kan arbeta full tid, startar eget är därför<br />
inte särskilt stor. Det innebär en förlust såväl för den enskilde<br />
som för arbetsmarknad och näringsliv <strong>–</strong> för att inte tala om<br />
samhällsekonomin, säger Maria Woglinde.<br />
Egenanställning är en smart lösning också för dem som<br />
vill starta upp verksamheten i sin egen takt, utan att behöva ta<br />
steget fullt ut och bli en traditionell egenföretagare. För dem<br />
kan egenanställningen fungera som en ”företagskuvös” och<br />
erbjuder värdefulla nätverk och kontakter.<br />
De som söker sig <strong>till</strong> egenanställningsföretag är personer<br />
med kompetens inom olika tjänste- och servicebranscher.<br />
<strong>–</strong> Vi har hit<strong>till</strong>s anställt personer från så skilda områden som<br />
friskvård, lokalvård, homestyling, journalistik och ljudteknik.<br />
Den som kommer <strong>till</strong> ett företag för egenanställda och vill bli<br />
anställd, måste ha en seriös verksamhetsidé och vara uppriktigt<br />
intresserad av att driva företag, avslutar Maria Woglinde.<br />
I dag är snart 100 personer anställda i de Företag för Egenanställda<br />
som är knutna <strong>till</strong> partnerskapet. Målet är att 200<br />
personer ska vara anställda innan projekttiden är över. <br />
Framtagna och planerade produkter<br />
Informationsbroschyrer<br />
Grafiskt material<br />
Utställningar<br />
Hemsida<br />
Coach- och utbildningsprogram för egenanställning<br />
”Policy och praktik för Företag för Egenanställda”<br />
(riktlinjer i handbok)<br />
Konferenser, nationella/internationella<br />
Utvärdering/Forskning<br />
Partner Business Region Göteborg AB, LAN/AF Västra Götalands<br />
län, Västra Götalands allmänna försäkringskassa, Uppdragshuset<br />
i väst (Göteborg), Kooperativ Konsult (Göteborg),<br />
Vägen ut! kooperativen (Göteborg), IFS Rådgivningscentrum<br />
(Göteborg), Länsstyrelsen Stockholms län, Ledningskontoret<br />
Norrtälje kommun, LAN/AF Norrtälje, Social Ekonomi Roslagen,<br />
(Norrtälje), Resursnätet (Norrtälje), Regionförbundet Uppsala<br />
län, LAN/AF Uppsala, C Företaget (Uppsala), Kooperativ<br />
Utveckling Uppsala län och Folkuniversitetet (Uppsala).<br />
Transnationella partner Mondragon/Spanien (www.mik.es)<br />
och CpKp/Tjeckien (www.ckpk.ch), samt extern transnationell<br />
partner Cooperer pour dÉntreprendeur www.coperer.coop.<br />
Kontaktperson Maria Woglinde, telefon 018-511 181<br />
mobil 070-433 17 11, maria@egenanstallning.nu<br />
På webben www.egenanstallning.nu<br />
E g e n a n s t ä l l n i n g 1
Skola på jobbet<br />
Partnerskapet People sökte <strong>nya</strong> modeller för arbetsplatsförlagt lärande<br />
People drev delprojekt i kommunerna Lindesberg, Gislaved och Söderhamn. <strong>Alla</strong> tre orter utvecklade <strong>nya</strong><br />
metoder för lärande i arbetslivet. I Söderhamn utvecklades arbetsplatsförlagda traineeutbildningar på tre<br />
företag i kommunen. För dem av delprojektets deltagare som var arbetslösa varvades teoretisk utbildning med<br />
praktik, men även företagens anställda kunde få vidareutbildning genom partnerskapets verksamhet.<br />
<strong>–</strong> Traineeutbildningen gav möjlighet för deltagarna att komplettera<br />
teoretiska luckor från gymnasiet. Några lärde sig engelska.<br />
Andra valde att lära sig mer om sin bransch genom yrkesinriktat<br />
lärande, med bland annat processteknik och truckförarutbildning,<br />
berättar Carina Åberg, partnerskapets koordinator.<br />
I Lindesberg fanns Masugnen, som sysslade med lärande<br />
i arbetslivet, sedan tidigare. Inom partnerskapets verksamhet<br />
lades allt krut på långtidssjukskrivna som ville komma <strong>till</strong>baka<br />
<strong>till</strong> arbetslivet. Här arbetade man för att utveckla <strong>nya</strong> metoder<br />
för rehabilitering.<br />
<strong>–</strong> Flera tidigare försök att återintroducera långtidssjukskrivna<br />
på arbetsmarknaden hade genomförts i Lindesberg,<br />
men misslyckats. Det krävdes ett nytt grepp och <strong>nya</strong> metoder,<br />
säger Carina Åberg.<br />
Som en del i metod<strong>arbete</strong>t har några kvinnor som varit<br />
långtidssjukskrivna delat med sig av sina erfarenheter i boken<br />
”Varför frågar ingen oss?”, som de skrivit <strong>till</strong>sammans med doktoranden<br />
Anne-Christine Larsson. Anne-Christines avhandling<br />
”Från vanmakt <strong>till</strong> egenmakt” beräknas bli färdig våren 2007.<br />
2 0 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
<strong>–</strong> Boken ska fungera som ett verktyg för arbetsgivare och<br />
arbetstagare, för att förebygga sjukskrivingar. Den tar bland<br />
annat upp vilka tidiga signaler man ska vara uppmärksam på,<br />
säger Carina Åberg.<br />
I Lindesberg utvecklades också individuella program med<br />
arbetsträning och kompetensutveckling för långtidssjukskrivna.<br />
För att inbjuda <strong>till</strong> samtal och erfarenhetsutbyte med långtidssjukskrivna<br />
utanför delprojektet skapades en webbportal.<br />
<strong>–</strong> En vanlig konsekvens av långtidssjukskrivningar är isolering.<br />
Kontakten med arbetskamraterna minskar, i värsta<br />
fall förlorar man också kontakten med vänner och blir helt<br />
avskuren från omvärlden.<br />
<strong>–</strong> Webbportalen var tänkt att fungera som ett fönster ut<br />
mot arbetslivet. Där kunde man få <strong>nya</strong> kontakter genom nätverket<br />
och utbyta erfarenheter med andra i samma situation,<br />
säger Carina Åberg.<br />
När Continentals gummifabrik i Gislaved lades ned, fanns<br />
en oro för att en stor del av de anställda <strong>–</strong> i huvudsak invandrare<br />
<strong>–</strong> skulle bli arbetslösa. Därför inriktades delprojektet i<br />
Gnosjöregionen på att genom arbetsplatslärande bidra <strong>till</strong><br />
omställningen. Men antagandet visade sig felaktigt.<br />
<strong>–</strong> Invandrarna sögs upp av mindre företag i om<strong>rådet</strong> så<br />
partnerskapet fick tänka om. Vi valde att satsa på vuxenutbildning,<br />
bland annat för att lära invandrarna bättre svenska<br />
genom att integrera utbildningen i arbetslivet.<br />
<strong>–</strong> Efterfrågan på arbetskraft har varit stor i Gnosjöregionen<br />
och många invandrare får <strong>arbete</strong> innan de hunnit avsluta utbildningen<br />
på SFI. I den här regionen, liksom i storstadsregionerna,<br />
finns en stor andel invandrare som har samma modersmål<br />
vilket gjort att svenskan halkat efter, säger Carina Åberg.<br />
Framgångsfaktorer i alla tre delprojekten har varit utvecklingen<br />
av <strong>nya</strong> metoder för lärande, där individuella planer,<br />
handledarskap och coachning varit viktiga stödfunktioner.<br />
Så går du vidare<br />
Utbildningscentrum och företagare kan <strong>till</strong>sammans hitta<br />
gemensamma plattformar för arbetsplatsförlagd utbildning.<br />
Individuella planer, handledare och externt stöd från berörda<br />
parter ger deltagaren en stabil grund för att vidareutveckla sig<br />
på arbetsplatsen.<br />
Målgruppen i partnerskapet var arbetslösa och anställda<br />
med kort utbildning, långtidssjukskrivna och invandrare som<br />
behövde förbättra sina kunskaper i svenska språket. <br />
Resultat Av 28 deltagare i Lindesberg blev tio helt<br />
friskskrivna, åtta personer jobbar mellan 50 och 75<br />
procent. Övriga är fortfarande sjukskrivna. I Söderhamn<br />
fick 80 procent av deltagarna <strong>arbete</strong>. Genom<br />
transnationellt utbyte kunde England ta <strong>till</strong> sig delar<br />
av traineemodellen.<br />
Framtagna produkter<br />
Utvärdering och slutrapport<br />
Robert Höghielm: Yrkesbaserat lärande. Erfarenheter<br />
från PEOPLE delprojekt i Söderhamn 2002<strong>–</strong>2005<br />
Effective Frameworks for Sustainable Lifelong Learning<br />
A Report from Thematic Working Group 3 (april 2005)<br />
Från PEOPLE <strong>till</strong> Lindesbergsmodellen <strong>–</strong> ett arbetsliv<br />
för alla, CD Rom (erfarenheter och kunskaper från<br />
PEOPLE delprojekt Lindesberg om långtidssjukskrivnas<br />
väg <strong>till</strong>baka <strong>till</strong> arbetslivet)<br />
Varför frågar ingen oss? (bok skriven av långtidssjukskrivna<br />
kvinnor)<br />
Kommande: Från vanmakt <strong>till</strong> egenmakt (doktorsavhandling<br />
av AnneChristine Larsson)<br />
Partner Apel/Arbetslivsinstitutet, Lärcentrum Masugnen,<br />
Lindesberg, Vuxenutbildningen i Gislaveds kommun, Centrum<br />
för Flexibelt Lärande och Söderhamn.<br />
Transnationella partner Storbritannien<br />
Kontaktperson Carina Åberg, telefon 0581-81726<br />
mobil 070-533 57 40, carina.aberg@apel.nu<br />
P e o p l e 2 1
Egenmakt i Baronbackarna<br />
Baronbackarna utanför Örebro är ett Sveriges 20 mest segregerade bostadsområden. Invånarna var trötta på<br />
myndigheternas oförmåga och tog saken i egna händer. En ledig lokal blev startskottet för en bubblande<br />
framtidsverkstad och nyväckt entreprenöranda.<br />
I Baronbackarna är 70 procent av invånarna beroende av<br />
bidrag för sin försörjning.<br />
<strong>–</strong> Kommunen har varit medveten om problemen i 15 år,<br />
men inte vetat hur man ska gå <strong>till</strong> väga för att stötta invånarna.<br />
Myndigheternas oförmåga att bemöta Baronbackarnas invånare<br />
och att ta vara på initiativ hade begränsat om<strong>rådet</strong>s möjlighet<br />
att utvecklas, säger Per-Erik Andersson, koordinator för partnerskapet<br />
Egenmakt i Baronbackarna, Emba.<br />
När den gamla fritidsgården övergavs, tog en rad föreningar<br />
i om<strong>rådet</strong> initiativ <strong>till</strong> att göra lokalen <strong>till</strong>gänglig för alla<br />
invånare i Baronbackarna.<br />
<strong>–</strong> Föreningarna bildade ett kooperativ och ville samtidigt<br />
arbeta för att göra något åt Baronbackarnas skamfilade rykte.<br />
Ur det här <strong>arbete</strong>t startade en spännande process med framtidsverkstäder<br />
som så småningom blev partnerskapet Emba,<br />
berättar Per-Erik Andersson.<br />
Partnerskapet utgick från egenmaktkonceptet. Idéerna<br />
<strong>till</strong> hur man skulle kunna skapa egenförsörjning kom från<br />
2 2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
människorna i om<strong>rådet</strong>, inte från myndigheterna. Till att<br />
börja med behövdes fler arbetsgivare.<br />
<strong>–</strong> Det var huvudlinjen, att skapa <strong>nya</strong> sociala företag för att<br />
öka antalet arbets<strong>till</strong>fällen genom att utgå från individens egen<br />
entreprenörsförmåga. Bara fem månader efter starten fanns<br />
ett kooperativt företag och man hade börjat offerera.<br />
<strong>Alla</strong> deltagare hade stått utanför arbetsmarkanden minst<br />
tio år. Några hade suttit i fängelse, några var missbrukare.<br />
Kooperativet fick 64 medlemmar. Till kooperativet slöt<br />
sig ett antal företagare och personer som hade <strong>arbete</strong>, för att<br />
främja verksamheten. För att få in kompetens i verksamheten<br />
valdes företagare in i styrelsen.<br />
Offentliganställda, utanförställda och egenföretagare arbetade<br />
<strong>till</strong>sammans för att ta fram affärsidéer och ordna ramavtal<br />
med myndigheterna. Smycke<strong>till</strong>verkning, lokal- och fastighetsservice<br />
och projektverksamhet fanns bland uppdragen.<br />
<strong>–</strong> Man ville vara både en fristående operatör av varor och<br />
tjänster och samtidigt sköta sin egen rehabilitering.<br />
”Man vill att folk ska<br />
komma i <strong>arbete</strong>, men långt<br />
ifrån alla är ens välkomna<br />
på arbetsförmedlingen.”
Mottot var att alla som arbetade i kooperativet skulle arbeta<br />
<strong>till</strong> hundra procent av sin egen förmåga, i stället för att följa<br />
40-timmarsveckan eller andra stelbenta gamla normer, säger<br />
Per-Erik Andersson.<br />
Kooperativet lade käppar i hjulet för handläggarna på Försäkringskassan<br />
som inte kunde finna stöd för verksamheten<br />
i sina paragrafer. Arbetsförmedlingen ville inte vara med i<br />
partnerskapet eftersom de ansåg att deltagarna stod för långt<br />
ifrån arbetsmarkanden.<br />
<strong>–</strong> Tolv av våra deltagare gick i samlad trupp för att skriva<br />
in sig på arbetsförmedlingen, men blev portade eftersom<br />
man ansåg dem vara en demonstration. Man vill att folk ska<br />
komma i <strong>arbete</strong>, men långt ifrån alla är ens välkomna på<br />
arbetsförmedlingen.<br />
Kooperativet som bildades med hjälp av partnerskapet<br />
Emba heter i dag Kooperativet Kullen och har fem anställda.<br />
Bland de verksamma är alla inslag av kriminalitet och missbruk<br />
helt borta. Några har fått <strong>till</strong>baka vårdnaden om sina barn.<br />
Kooperativet <strong>till</strong>handahåller konsulttjänster och föreläsare.<br />
De anställda är ute på offentliga institutioner och skolor, där<br />
de berättar om hur det är att leva som utslagen och hur man<br />
kan finna en väg <strong>till</strong>baka.<br />
Men man åtar sig också vaktmästeriuppdrag och annan<br />
fastighetsskötsel på uppdrag av bostadsföretag.<br />
<strong>–</strong> Ser man <strong>till</strong> humant, socialt och ekologiskt kapital, har<br />
de <strong>till</strong>sammans mycket större värden än att de här personerna<br />
står för sin egen försörjning, betalar skatt och är skuldfria.<br />
Så går du vidare<br />
Egenmakt, enligt Emba, går ut på att människor behöver<br />
mobiliseras med ett gemensamt mål som de själva formulerar.<br />
Socialt företagande är svårt att reproducera eftersom varje<br />
bostadsområde och varje ort har sin egen världsbild. Däremot<br />
kan man föra in erfarenheter från tidigare projekt, men projektet<br />
måste alltid utvecklas utifrån de egna premisserna. <br />
Resultat Det finns fortfarande ett socialt kooperativ,<br />
Kooperativet Kullen i Baronbackarna, som andra<br />
bostadsområden i Örebro försöker efterlikna. En annan<br />
effekt är att de som självständig part i projektet Agdor,<br />
nu är ”ägare” i ett projekt finansierat av <strong>ESF</strong>-<strong>rådet</strong>, där<br />
kooperativet, <strong>till</strong>sammans med övriga partner har tagit<br />
fram hela konceptet för Agdor. Arbetet fortsätter i den<br />
anda som Egenmakt i Baronbackarna stod för med<br />
utveckling av företag i enskild eller gemensam regi.<br />
Utöver det kom ett antal deltagare att bli egenföretagare,<br />
bland annat taxiägare. De vågade göra sådant<br />
de inte trott att de skulle kunna sedan tidigare. Andra<br />
fick yrkesinriktad utbildning <strong>till</strong> personliga assistenter<br />
i en särskilt anordnad kurs, vilket öppnat en helt ny<br />
arbetsmarknad för den gruppen. Kullen fungerar nu<br />
som utbildningsanordnare, och flera företag runt om<br />
i landet har tagit efter konceptet.<br />
Partner Baronbackarnas Ekonomiska förening, Örebro kommun,<br />
Programkansli Social Välfärd, Socialförvaltning väster,<br />
Kultur- och medborgarförvaltningen, Vuxenutbildning- och Arbetsmarknadsförvaltningen,<br />
Tillväxt och utveckling, Försäkringskassan.<br />
ÖrebroBostäder AB, FinFast AB, Mikaeli Vårdcentral,<br />
LO-facken i Örebro-Lekeberg, SACO Örebro Stad och Holmens<br />
Företagarförening.<br />
Transnationella partner Emba deltog i transnationella partnerskapet<br />
POEMA (Partners Over Europe to Merge Abilities) <strong>till</strong>sammans<br />
med ASSIST Project i Brescia (Italien), PORTICI Project i<br />
Bologna, (Italien), samt ARGOS Projecti Valencia (Spanien).<br />
Kontaktperson Per-Erik Andersson, telefon 019-17 07 55<br />
mobil 070-601 53 50, per-erik.andersson@cesam.se<br />
På webben www.egenmakt.se<br />
2 4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • E m b a<br />
Brett sam<strong>arbete</strong> mot diskriminering<br />
och utestängning<br />
Stockholms läns utvecklingspartnerskap för social ekonomi, Slup.se, arbetade för att förbättra den sociala<br />
ekonomins position i länet, och på så sätt motverka diskriminering och utestängning på arbetsmarknaden.<br />
Partnerskapet bestod av kommuner, myndigheter, företag och<br />
organisationer i Stockholms län. Den sociala ekonomins aktörer<br />
samlades med olika offentliga organ i ett brett partnerskap.<br />
<strong>–</strong> Det fanns en styrka med sammansättningen av partnerskapet.<br />
Stora och starka aktörer samverkade med svaga aktörer<br />
på lika villkor. De satt i samma arbetsgrupper och arbetade<br />
mot samma mål, berättar Birgitta Israelsson, projektsekreterare<br />
för Slup.se.<br />
Slup.se arbetade med tre olika teman: Utbildning, stödtjänster<br />
och social redovisning.<br />
Inom temat Utbildning använde man äldreomsorgen som<br />
ett exempel för att se hur man kunde förbättra strukturerna i<br />
länet. Genom att studera hur äldreomsorgen fungerade ville<br />
man hitta metoder som kunde generaliseras och användas<br />
inom andra sektorer.<br />
Slup.se startade en utbildning i vård och omsorg för kvinnor<br />
med icke-svensk bakgrund. Utbildningen var tvåårig och<br />
på svenska. 16 kvinnor läste in gymnasiekompetens och fick<br />
kompetens att jobba som vårdbiträden. De hade stort inflytande<br />
över utbildningen, som utgick från deras behov och önskemål.<br />
<strong>–</strong> Vi märkte hur de växte som personer och fick starkare<br />
självförtroende, säger Birgitta Israelsson.<br />
Partnerskapet anordnade också en tvåårig utbildning för<br />
invandrarföreningar i att starta och driva entreprenörskap<br />
inom vård och omsorg. Utbildningen var upplagd som en<br />
studiecirkel där föreningarna lärde sig allt man behöver veta<br />
för att driva ett företag i Sverige, <strong>till</strong> exempel arbetsgivaransvar,<br />
ekonomi och lagar.<br />
Sex olika föreningar gick utbildningen och ABF höll i studiecirkelverksamheten.<br />
En deltagande förening kunde <strong>till</strong> exempel<br />
vara intresserad av att starta vårdhem för sina äldre, med<br />
personal som pratar deras språk. Genom utbildningen fick<br />
föreningen hjälp av människor och organisationer som var<br />
vana att hjälpa människor starta företag.<br />
Inom temat Stödtjänster bildade partnerskapet olika arbetsgrupper<br />
för att bygga upp en stödstruktur för de <strong>nya</strong> sociala<br />
S l u p . s e 2 5
företagen och kooperativen. Arbetsgrupperna kartlade vilka<br />
behov som fanns för företag inom den sociala ekonomin och<br />
verkade för att de skulle höras och synas bättre.<br />
Det fanns tre olika stödtjänstgrupper. Lokal ekonomisk<br />
utveckling/demokrati och integration var den största. Den<br />
arbetade med frågor som handlade om ekonomisk utveckling<br />
och demokrati- och integrationsfrågor.<br />
Den andra gruppen, affärsutveckling/offentlig upphandling,<br />
undersökte om sociala företag hade svårare att vinna offentliga<br />
upphandlingar och i så fall varför. De tittade också på vad som<br />
behövde förändras i offentliga upphandlingar för att motverka<br />
diskriminering av sociala företag.<br />
Arbetsgruppen ekonomi, finansiering och kreditgivning<br />
försökte hitta alternativa finansieringsformer för sociala företag,<br />
eftersom de ofta har svårt att få banklån.<br />
De tre grupperna samarbetade exempelvis genom att<br />
arrangera gemensamma workshops där kommunens företrädare<br />
mötte den sociala ekonomin.<br />
Det tredje temat, social redovisning, var en utvärderings-<br />
och självförbättringsmetod, som främst handlade om de<br />
sociala aspekterna av verksamheten. Slup.se startade en ettårig<br />
utbildning i social redovisning som bland andra Stadsmissionen<br />
och Verdandi deltog i. Utbildningen var direkt kopplad<br />
<strong>till</strong> den egna verksamheten, som organisationen fick göra en<br />
social redovisning för.<br />
Social redovisning handlar om att granska sina mål, förbättra<br />
dem och göra alla intressenter delaktiga i <strong>arbete</strong>t. Sedan<br />
undersöker man om man levt upp <strong>till</strong> sina målsättningar.<br />
<strong>–</strong> Det är även ett sätt att visa omvärlden att man har sociala<br />
värden i verksamheten, det vill säga att man gör det man ska<br />
göra på ett bra sätt, säger Birgitta Israelsson.<br />
Slup.se började även kartlägga förekomsten av social redovisning<br />
i hela Sverige. Man ville hitta en metod som alla kunde<br />
använda. Men huvudmålet för partnerskapet var inte att hitta<br />
en standard, så företag kan jämföra sin sociala redovisning<br />
med andra företag, utan att företagen skulle jobba internt<br />
med sociala frågor.<br />
2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
<strong>–</strong> Det svåra med partnerskapets <strong>arbete</strong> var hur man skulle få<br />
<strong>till</strong> en bra spridning bakåt i de stora organisationerna, så att<br />
många blev engagerade. Tankarna och idéerna måste förankras<br />
hos dem som jobbar med frågorna dagligen, för att kunna få<br />
effekter och ändra strukturer, säger Birgitta Israelsson.<br />
Så går du vidare .<br />
Ta kontakt med plattformen Slup.se. Där samlas lokala utvecklingsgrupper<br />
och studieförbund. Om du brinner för en idé,<br />
kontakta din kommun och lokala nätverk. Lokal demokrati<br />
och lokala tjänstemän har svårt att hitta varandra. Att få <strong>till</strong><br />
en dialog är en bra början. Det kan vara knepigt att komma<br />
in på rätt nivå hos myndigheterna. Arbeta långsiktigt för att<br />
etablera nätverk och samarbetspartner. <br />
Resultat De transnationella arbetsgrupperna har<br />
producerat rapporter, handledningar samt ett spel som<br />
syftar <strong>till</strong> att ta fram affärsplaner.<br />
Den individuellt anpassade vårdutbildningen har<br />
lett <strong>till</strong> att 70 procent av deltagarna fått någon form<br />
av anställning och nu är positivt inställda <strong>till</strong> fortsatta<br />
studier. På organisationsnivå prövades metoder för<br />
invandrarföreningar att starta och driva entreprenörsverksamhet<br />
inom vård och äldreomsorg. Inom kort<br />
räknar 1<strong>–</strong>2 föreningar med att inleda sådan verksamhet.<br />
En förenklad metod för social redovisning har<br />
utvecklats.<br />
En webbaserad manual kring offentlig upphandling<br />
har utvecklats för aktörer inom den sociala ekonomin.<br />
En nybildad ideell förening för projektets verksamhet,<br />
resultat och idéer lever vidare. En gemensam regional<br />
plattform för lokal utveckling med social ekonomi<br />
har bildats i Stockholms län <strong>–</strong> som delvis arbetar vidare<br />
utifrån projektets resultat (läs mer på www.slup.se).<br />
Framtagna produkter<br />
Mobilisera mångfalden i lokalt utvecklings<strong>arbete</strong> en<br />
utbildningsmodell för eldsjälar (rapport)<br />
Finn Finansiering (studiematerial för <strong>nya</strong> organisationer<br />
inom den sociala ekonomin)<br />
Från förening <strong>till</strong> socialt företag (modell för att stödja<br />
utveckling av <strong>nya</strong> verksamheter för äldre invandrares<br />
boende, vård och omsorg)<br />
Modell för det demokratiska ledarskapet (rapport)<br />
Social redovisning <strong>till</strong> nytta och nöje för den sociala<br />
ekonomin (rapport)<br />
Lönsamma affärer genom upphandling<br />
(modell för den sociala ekonomin)<br />
Vårdutbildning utan gränser (modell för integration)<br />
Guldkorn och murbräckor för den sociala ekonomin<br />
(sammanfattning av <strong>arbete</strong>, resultat och rekommendationer<br />
inom Slup.se)<br />
Social auditing for Social enterprises<br />
(transnationell rapport)<br />
Social enterprises (transnationell rapport)<br />
Social volunteering (transnationell rapport)<br />
Det är möjligt (film om lokal mobilisering,<br />
kontakta Rådet för lokal utveckling i Stockholms län,<br />
info@lokalutveckling.nu, för en kopia)<br />
Social ekonomi <strong>–</strong> det är livet (film som belyser social<br />
ekonomi, juridiska former, finansiering och dylikt)<br />
Partner ABF Stockholm, Inspirera Idé och resurscentra för<br />
kvinnor, Integrationsverket, Kommunalarbetarförbundet,<br />
Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO), KooperativtIdéCentrum<br />
i Stockholms län (KIC), Lernia AB, Länsstyrelsen<br />
i Stockholm, Mitthögskolan i Östersund, Rådet för<br />
lokal utveckling i Stockholms län, Social ekonomi i Roslagen<br />
(SER), Stockholms Idrottsförbund, Stockholms stad, Vallentuna<br />
kommun, Värmdö kommun.<br />
Transnationella partner Finland, Grekland, Italien och<br />
Nederländerna.<br />
Kontaktperson Elsmari Fjällström, telefon 08-785 44 23<br />
elsmari.fjallstrom@ab.lst.se<br />
På webben www.slup.se; www.kooperativutveckling.org<br />
S l u p . s e 2
Standardisering förebygger diskriminering i rekryteringsprocessen<br />
Intuition avgör vid rekryteringar<br />
Intuitiva bedömningar har ofta stor betydelse vid rekryteringar. Det vill FAIR ändra på. Offentlig sektor står i<br />
blickfånget, men partnerskapet vill även påverka rekryteringsprocessen hos privata företag.<br />
<strong>–</strong> Vi vill utveckla en strukturerad, omvärldsorienterad, kompetensbaserad<br />
och icke- diskriminerande rekryteringsmodell,<br />
säger Eva Löfgren, partnerskapets koordinator.<br />
Forskning och erfarenhet visar att det finns stora brister<br />
när man rekryterar nytt folk. Ofta saknas en tydlig struktur och<br />
ett bra organisatoriskt stöd i processen.<br />
<strong>–</strong> Rekryterare är ofta omedvetna om hur egna värderingar<br />
och den egna bakgrunden påverkar deras bedömningar.<br />
<strong>–</strong> Sökanden riskerar att sorteras ut tidigt i rekryteringsprocessen,<br />
trots att de har <strong>till</strong>räckliga kvalifikationer, när personkemi<br />
och andra irrelevanta aspekter får avgöra vem som<br />
anställs, säger Eva Löfgren.<br />
Ska man komma <strong>till</strong> rätta med bristerna måste man ta ett<br />
helhetsgrepp kring rekryteringsfrågorna, tror Eva Löfgren. FAIR<br />
undersöker därför hur man kan undvika diskriminering i varje<br />
steg av rekryteringen.<br />
<strong>–</strong> Vi tittar bland annat på möjligheten att skapa skräddarsydda<br />
ansökningsformulär utifrån den kompetensprofil<br />
som efterfrågas, i stället för att be sökanden skicka in meritförteckning<br />
och personligt brev. Det personliga brevet blir lätt<br />
en källa <strong>till</strong> ovidkommande hänsyn och personliga tolkningar,<br />
säger Eva Löfgren.<br />
Under etableringsfasen genomförde partnerskapet chefsutbildningar<br />
som gav <strong>arbete</strong>t en flygande start.<br />
<strong>–</strong> <strong>Alla</strong> partner har redan förändrats <strong>till</strong> det bättre. Chefsutbildningarna<br />
lyfte frågan och förde in den i verksamheterna<br />
på ett naturligt sätt, säger hon.<br />
Men det långsiktiga målet är att utveckla metoder, verktyg och<br />
handledning för de olika faserna i rekryteringsprocessen och för<br />
analys av arbetsklimatet på den rekryterande arbetsplatsen.<br />
I dagarna startar man upp ett delprojekt på Sveriges Television<br />
i Falun och Leksand med syfte att förbättra sam<strong>arbete</strong>t<br />
mellan hörande och döva på de olika produktionsenheterna.<br />
Partnerskapet drivs av flera myndigheter och kommuner,<br />
lottakåren, Strängnäs stift och SVT. <br />
Framtagna produkter<br />
Rekryteringsutbildningen FAIR<br />
(läs mer på www.equalfair.se)<br />
Partner Försäkringskassan, Integrationsverket, Järfälla kommun,<br />
Länsstyrelsen Gävleborg, Norrtälje kommun, Riksförbundet<br />
Sveriges lottakårer, Strängnäs stift, Sveriges Television.<br />
Transnationella partner Genom det transnationella partnerskapet,<br />
FAIR Ground, utbyter FAIR idéer, erfarenheter och<br />
kunskaper med sina partner i England (UK), Tjeckien och<br />
Österrike.<br />
Kontaktperson Eva Löfgren, mobil 070-211 98 68<br />
eva.lofgren@diversity.se<br />
På webben www.equalfair.se<br />
2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • F A I R
Socialt företagande framgångskoncept<br />
för rehabilitering<br />
I sam<strong>arbete</strong> med Folksam, Socialhögskolan i Lund och den ideella föreningen FUNK startade Basta Arbetskooperativ<br />
partnerskapet Egenmakt För Framtiden, EFF. Genom hjälp <strong>till</strong> självhjälp arbetade man för att ge<br />
människor i utsatta positioner möjligheten <strong>till</strong> ett bättre liv.<br />
Basta Arbetskooperativ är ett företag som genom <strong>arbete</strong>, boende<br />
och en rik fritid erbjuder människor en väg bort från droger<br />
och misär. Människorna som arbetar och bor på företaget har<br />
själva i varierande grad haft drogproblem. Det gäller chefer,<br />
mellanchefer och i stort sett alla som arbetar i företaget.<br />
EFF utgick från att socialt företagande ger enskilda individer<br />
större möjligheter att ändra sin livssituation. För att utveckla<br />
den sociala ekonomin och hjälpa människor att starta och driva<br />
sociala företag drev man ett antal delprojekt. Inom ramen för<br />
partnerskapet startade FUNK ett nytt socialt företag i Borås.<br />
Kooperativet har Basta som modell och heter Basta Väst.<br />
Ett annat delprojekt var den ettåriga yrkes- och entreprenörsutbildning,<br />
Yes, som togs fram <strong>till</strong>sammans med partnern<br />
Folksam 2002. Utbildningen startade med fyra elever från Basta<br />
och har utvecklats kontinuerligt sedan dess.<br />
Under hösten 2006 är 45 deltagare inskrivna på Yes-utbildningen,<br />
som i dag finns både på Basta i Nykvarn och i centrala<br />
Södertälje. Deltagare i alla åldrar läser yrkesinriktningar som<br />
restaurang, trä<strong>arbete</strong>, plattsättning, barn och fritid, hästskötare,<br />
fordon och handel.<br />
3 0 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
<strong>–</strong> Yes varvar lika delar teori och praktik och de som söker<br />
utbildningen kommer inte in på betyg, utan på viljan och<br />
engagemanget för att utbilda sig, säger Lena Lago, rektor för<br />
Yes-utbildningen.<br />
Deltagarna, som är allt från 16 år upp <strong>till</strong> 55+, får teoretiska<br />
kunskaper via karaktärsämnen, <strong>till</strong> exempel plattsättning, och<br />
knyts under praktikperioder <strong>till</strong> företag där den praktiska utbildningen<br />
sker i nära sam<strong>arbete</strong> mellan de inblandade.<br />
<strong>–</strong> Vi hoppas att mixen av erfarenheter ska korsbefrukta<br />
och ge näring åt både elever och lärare, och vi har utformat<br />
en särskild egenmaktspedagogik, där trygga arbetsformer,<br />
uppföljningssystem med täta utvecklingssamtal och mentorskap<br />
finns inbyggt i utbildningen. Av de 29 som genomgått<br />
utbildningen är 24 nu i <strong>arbete</strong>, berättar Lena Lago.<br />
EFF bedrev också forskning och dokumentation av sitt<br />
<strong>arbete</strong>. Socialhögskolan i Lund följde kontinuerligt vad som<br />
hände inom delprojekten och hur och vad deltagarna tyckte och<br />
tänkte. Och hösten 2004 infördes en kurs i social mobilisering<br />
och empowerment för socionom-studenterna.<br />
<strong>–</strong> Kvinnor är alltid i minoritet i sådana här sammanhang<br />
och är ofta en osynliggjord grupp. Därför försökte vi arbeta<br />
med ett genusperspektiv och gjorde specialintervjuer med<br />
kvinnor för att ta reda på hur de såg på sin situation, samt<br />
vilka behov och önskemål de hade, berättar Kristina Blixt som<br />
var partnerskapets koordinator.<br />
Så går du vidare<br />
God förankring i målgruppen och ett väl fungerande sam<strong>arbete</strong><br />
med den kommun man vill verka i är nödvändiga förutsättningar<br />
för den här typen av verksamhet. Initiativet måste dock komma<br />
underifrån och ska vara förknippat med egenmaktstanken för<br />
att få önskat genomslag. Varken Basta eller Basta väst har<br />
någon personal i vanlig bemärkelse. I stort sett alla anställda<br />
är före detta missbrukare som har rehabiliterats på Basta. <br />
Resultat Etableringen av Basta Väst gick snabbare än<br />
planerat, och i dag är Basta Väst ett fristående socialt<br />
företag som lever på försäljning av tjänster inom rehabilitering<br />
och byggverksamhet. Verksamheten utgår<br />
från Bastas sex grundpelare: Arbetets förmåga (att få<br />
människor att kommunicera), Solidaritetens betydelse,<br />
Ekologins nödvändighet, Oberoendets stolthet, Kvalitetsmedvetande<br />
samt (det goda) Exemplets makt.<br />
Yes har resulterat i en utbildningsform där studierna<br />
anpassas efter den enskilde deltagarens yrkesval. Generellt<br />
har deltagarna ökat sin verbala kapacitet och stärkts i<br />
tron på sin egen förmåga. Yes är i dag en 1-årig utbildning<br />
som varvar praktik och teori och leder <strong>till</strong> ett yrkesbevis<br />
som är erkänt av arbetsmarknadens parter.<br />
Genom det transnationella partnerskapet ECCO skapades<br />
en helt ny, 1,5-årig utbildning för människor som<br />
arbetar inom den sociala ekonomin men saknar formell<br />
utbildning. En följd är att studenternas <strong>nya</strong> kunskaper<br />
även bidrar <strong>till</strong> att utveckla deras hemorganisationer.<br />
Framtagna produkter<br />
Ett bättre liv är möjligt, Exemplet FUNK <strong>–</strong> att reproducera<br />
det idéburna projektet Basta<br />
Ideologi, praktik & retorik (utvärdering om Bastas<br />
etablering i Västsverige)<br />
Makt, kön och identitet (utvärdering om att vara<br />
kvinna på Basta)<br />
Yes <strong>–</strong> pedagogik för utsatta med ideologiska förtecken<br />
Transnationell utvärdering ECCO<br />
Partner Folksam, Socialhögskolan vid Lunds universitet<br />
och FUNK.<br />
Transnationella partner Frankrike, Italien, Spanien och Storbritannien.<br />
Kontaktperson Kristina Blixt, telefon 08-552 414 02<br />
kristina.blixt@basta.se<br />
På webben www.basta.se, www.bastavast.se<br />
E g e n m a k t F ö r F r a m t i d e n 3 1
Var är brudarna?<br />
Kvinnor och ungdomar flyr landsbygden för att söka lyckan i storstadsregionerna. Partnerskapet Framtidens<br />
nycklar vände trenden med nätverk, medlemslån och idé<strong>arbete</strong>, allt för att underlätta entreprenörskap.<br />
Deltagarna, bland annat kvinnliga entreprenörer eller blivande<br />
entreprenörer, var verksamma inom så vitt skilda områden<br />
som hästar, lokala produkter på export, grön rehabilitering<br />
och upplevelseturism.<br />
Företagaranda, <strong>nya</strong> idéer och nätverk var partnerskapets<br />
recept för att behålla kvinnor och unga på landsbygden. Inledningsvis<br />
lät man två universitet genomföra studier på förutsättningar<br />
för företagande utanför urbana miljöer.<br />
Linköpings universitet gjorde en förstudie där 30 kvinnor och<br />
tio män djupintervjuades om livsval och framtidsdrömmar.<br />
<strong>–</strong> I förstudien deltog 40 företag, stora som små. Det visade<br />
sig att kvinnorna gör sina livsval enligt traditionella mönster,<br />
3 2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
de såg inte sig själva som företagare, säger Charlotte Haglund,<br />
partnerskapets koordinator.<br />
<strong>–</strong> När det är stora avstånd, som det kan vara på landet,<br />
saknas naturliga kontaktytor. Man kanske inte känner några<br />
kvinnliga företagare, säger Charlotte Haglund.<br />
Partnerskapet antog därför att det fanns ett behov av nätverk<br />
för kvinnliga företagare. Men framgångsstudien ”Vi ska<br />
slå dem med häpnad varje dag”, som gjordes av Karlstads<br />
universitet, visade att det fanns en rad andra faktorer som<br />
bidrog <strong>till</strong> framgång.<br />
<strong>–</strong> I framgångsstudien kartlade forskarna vilka faktorer<br />
som var viktiga för ett företags överlevnad. En viktig sak var<br />
att nischa sig, en annan att kombinera egensinnighet med<br />
gemenskap. Men framförallt kom fram att stödet från familjen<br />
och lokalbefolkningen ofta upplevs som mer betydelsefullt än<br />
<strong>till</strong>gången <strong>till</strong> ett bra nätverk, säger Charlotte Haglund.<br />
Projektteamet genomförde en e-postenkät med LRF:s förtroendevalda<br />
kvinnor och män. Den visade att rådgivning och<br />
information behöver utvecklas, liksom <strong>till</strong>gången <strong>till</strong> nätverk<br />
och mentorer.<br />
<strong>–</strong> Också bredband, barn<strong>till</strong>syn och bra rådgivning stod<br />
högt upp på kvinnornas önskelista och kunde identifieras<br />
som särskilda problemområden för landsbygdsföretagande,<br />
berättar Charlotte Haglund.<br />
I de fem pilotlänen Jämtland, Jönköping, Norrbotten, Skåne<br />
och Östergötland genomfördes olika metodgrupper, seminarier<br />
och utbildningsdagar.<br />
I Norrbotten arbetade en särskild grupp för idéutveckling,<br />
Byrålådans hemligheter. I Östergötland genomfördes ett<br />
affärsutvecklingsprogram för etablerade kvinnliga företagare,<br />
och i Skåne hade man ett mentorprogram för unga kvinnor på<br />
landsbygden. Sju adepter fick varsin mentor under sju månader.<br />
En av adepterna var Jeanette Jandermark.<br />
<strong>–</strong> Min dröm är att starta ett fest- och konferenscenter med<br />
en spa-anläggning. Att få en mentor var en möjlighet att få<br />
<strong>nya</strong> kontakter och någon att bolla idéer med, säger Jeanette<br />
Jandermark, som fortfarande håller kontakt med sin mentor.<br />
<strong>–</strong> Även om kvinnorna upplevde att de fick stärkt självkänsla,<br />
hade det med facit i hand behövts ett mer kontinuerligt mentorskap,<br />
säger Charlotte Haglund.<br />
Så går du vidare:<br />
Med nätverk kan entreprenörer samarbeta kring problem som<br />
är särskilt förknippade med att vara verksam på landsbygden.<br />
Tillsammans kan man uppnå bättre resultat, än som ensam<br />
företagare. Stöd från ett aktivt nätverk är också mer betydelsefullt<br />
på landsbygden än i urbana områden, eftersom det<br />
kan vara svårt att få <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> kvalificerad rådgivning. Stötta<br />
unga entreprenörer med handledning och mentorskap, så<br />
ökar deras chanser att lyckas. <br />
Resultat Efter en studieresa <strong>till</strong> England väcktes idén<br />
om fördelaktiga lån för kvinnliga entreprenörer. Tillsammans<br />
med LRF utformades ett lån för entreprenörer<br />
på upp <strong>till</strong> 200 000 kronor, som inte kräver säkerhet.<br />
Nyetablerade företagare som deltog i projekten blev<br />
stärkta i sina roller, och redan etablerade företagare<br />
omvärderade och kunde utveckla sina verksamheter,<br />
och i några fall avveckla delar av sina verksamheter. I<br />
det skånska delprojektet fick sju tjejer mentorer. Tre av<br />
dem startade eget under partnerskapets gång.<br />
Framtagna produkter<br />
Våga <strong>–</strong> möt åtta olika entreprenörer som har utvecklat<br />
sina affärsidéer på landet (bok)<br />
Inspired Females of Europe/Kvinnliga förebilder i Europa<br />
(broschyr)<br />
Medlemslån<br />
Be Green (mentorskapsprogram)<br />
Vi ska slå dem med häpnad varje dag ( forskningsrapport<br />
om framgångsrika kvinnoföretagare på landsbygden,<br />
Karlstads Universitet januari, 2005:1)<br />
Partner LRF, Nutek, <strong>Svenska</strong> Riksföreningen för Resurscentrum<br />
för kvinnor, Glesbygdsverket och Jordbruksverket.<br />
Transnationella partner WEE <strong>–</strong> Women Entrepreneurs in<br />
Europe: England, Spanien, Grekland, Belgien, Nederländerna<br />
och Italien.<br />
Kontaktperson Charlotte Haglund, mobil 070-251 28 40<br />
charlotte.haglund@lrf.se<br />
F r a m t i d e n s N y c k l a r 3 3
Naturnära arbets<strong>till</strong>fällen<br />
Med egna initiativ och kreativa affärsmodeller skulle landsortsbefolkningen ta sig ur passivitet och komma<br />
runt hindrande regelverk. Partnerskapet Glesbygdens Förnyelse besvärade en och annan kommunalpolitiker.<br />
Viden har just slagit ut när vi besöker Sveriges lantbruksuniversitet,<br />
SLU, strax utanför Uppsala, för att träffa Ulf Brangenfeldt<br />
som var partnerskapets koordinator.<br />
På hemsidan kan man läsa att SLU arbetar med allt som<br />
växer, djur och natur i dess vidaste bemärkelse. Här verkar<br />
drygt 7 000 studenter, forskare och universitetslärare.<br />
<strong>–</strong> Det måste <strong>till</strong> en attitydförändring för att bybefolkningen<br />
ska kunna bryta sig ur bidragsberoende, men också en mer<br />
flexibel <strong>till</strong>ämpning av regler, säger Ulf Brangenfeltd.<br />
<strong>–</strong> Människor som lever i glesbygdsområden saknar ofta<br />
valmöjligheter. De har blivit beroende av Arbetsförmedlingen<br />
och Försäkringskassan för sitt uppehälle. Tar man vara på<br />
människors egna intressen och arbetar med att stärka självförtroendet<br />
kan man få <strong>till</strong> förändringsprocesser.<br />
Ofta går det att hitta möjlighet <strong>till</strong> utkomst i närmiljön.<br />
Om lokalbefolkningen gemensamt satsar på naturturism och<br />
på ett positivt sätt utnyttjar de resurser som finns i om<strong>rådet</strong>,<br />
som jakt, fiske och <strong>till</strong>gänglighet, kan det ge möjlighet <strong>till</strong><br />
ekonomisk aktivitet.<br />
<strong>–</strong> Man kan få <strong>till</strong> en kombination av en reguljär anställning<br />
och företagande.<br />
Det är inte ovanligt att ett naturvårdsområde krockar med<br />
lokalbefolkningens intresse.<br />
<strong>–</strong> Naturvårdsom<strong>rådet</strong> är bra för bevarande, men samhällena<br />
kanske inte kan utvecklas på grund av regelverket. Då<br />
gäller det att hitta en gyllene medelväg, där både natur och<br />
människor kan utvecklas.<br />
För att kunna möta regelverket måste byborna organisera<br />
sig. Ett problem är att den lokala nivån inte har <strong>till</strong>räcklig<br />
legitimitet i lärprocessen.<br />
<strong>–</strong> Omvärldskunskapen i byarna är inte alltid <strong>till</strong>räcklig, man<br />
arbetar inte nödvändigtvis på rätt sätt för att nå resultat.<br />
3 4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • G l e s b y g d e n s F ö r n y e l s e
Därför är forskningen som bedrivs av SLU så viktig. Vi har<br />
samarbetat med studenter vid Mittuniversitetet och universitetet<br />
i Umeå där man tittat på specifika fall.<br />
<strong>–</strong> I vissa fall har myndigheter känt sig hotade inför förändring,<br />
men å andra sidan finns myndigheter som inser behovet<br />
av <strong>nya</strong> lösningar.<br />
<strong>–</strong> Politikerna måste kunna acceptera att befolkningen driver<br />
verksamhet, men det kan ske under överinseende av länsstyrelsen.<br />
Arjeplogs biltestverksamhet är ett lysande exempel. Utmaningen<br />
är att få <strong>till</strong> en bestående förändring, säger Ulf Brangenfeldt.<br />
Forskningen har koncentrerats runt reglerverkens <strong>till</strong>ämpning<br />
och vilken effekt den har på samhället.<br />
<strong>–</strong> Där reglerna <strong>till</strong>ämpats strikt ligger de som en död hand<br />
över all form av kreativitet. Nu har forskarna tagit fram ett<br />
kunskapsunderlag som incitament för förändring.<br />
<strong>–</strong> Vi arrangerade en konferens med miljöminister Lena<br />
Sommerstad och Naturvårdsverket om samspelet mellan<br />
människa och natur, nu börjar vi se resultat. Det bedrivs ett<br />
förhandlings<strong>arbete</strong> för att sektorsintressen ska kunna möta<br />
lokala intressen, säger Ulf Brangenfeldt.<br />
Så går du vidare<br />
Ta vara på potentialen med guldgruvor, Arjeplog, biltester<br />
etcetera. Om vi inte håller igång orterna kan vi inte heller ta <strong>till</strong><br />
vara de möjligheter <strong>till</strong> turism som finns. Vi har varit alldeles<br />
för dåliga på att marknadsföra Sverige och infrastrukturen är<br />
för dålig. Finns inga människor, finns inga möjligheter: inga<br />
bussar, bensinstationer, eller mataffärer.<br />
För att komma vidare med metod<strong>arbete</strong>t är kommunerna<br />
viktigast. Men de är väldigt olika sinsemellan och har kommit<br />
olika långt i utvecklingen. Man måste känna <strong>till</strong> den enskilda<br />
kommunen och vilka förutsättningar som råder på den aktuella<br />
orten om man vill få <strong>till</strong> stånd en bestående förändring.<br />
Ett ökat sam<strong>arbete</strong> mellan Arbetsförmedling, kommun,<br />
näringsliv och lokala samarbetsorganisationer kan bidra <strong>till</strong> att<br />
sänka samhällets kostnader i glesbygden och i förlängningen<br />
leda <strong>till</strong> utveckling. <br />
3 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
Resultat Arbetet har huvudsakligen kretsat kring tre<br />
områden: attityder och värderingar bland glesbygdsbor<br />
(i byarna och hos politiker och tjänstemän), kompetensbrist<br />
samt rutiner och praxis. Tio delprojekt har bedrivits<br />
för och med de människor som berörs av hindren, <strong>till</strong><br />
exempel ungdomar, arbetslösa, anställda och företagare.<br />
Totalt har närmare 500 personer deltagit i de olika<br />
kompetensnätverk projekten byggt. Partnerskapet har<br />
genererat knappt 30 akademiska rapporter.<br />
Framtagna produkter<br />
Hinder, strategier och utvecklingsområden för<br />
glesbygdens utveckling (rapport)<br />
Jämställdhet i praktiken <strong>–</strong> arbetsliv och omgivningens<br />
förutsättningar (rapport)<br />
Erfarenheter och lärdomar från arbetsprocessen i<br />
utvecklingspartnerskapet Glesbygdens förnyelse<br />
(processanalys)<br />
Socialt kapital i Kallbygden (fallstudie i lokalt<br />
utvecklings<strong>arbete</strong>)<br />
Skolans roll i det sociala kapitalet <strong>–</strong> Kallbygden (rapport)<br />
Struktur och kontaktmönster inom lokalt utvecklings-<br />
<strong>arbete</strong> (rapport)<br />
Lokal förvaltning av naturresurser <strong>–</strong> från ord <strong>till</strong><br />
handling (rapport)<br />
Företagande i glesbygd <strong>–</strong> framtidens möjligheter<br />
(rapport)<br />
Transnationell slutrapport med bilagor<br />
Glesbygdens förnyelse (slutrapport)<br />
Metoder som förändrar strukturer, policy och praxis<br />
med följande delrapporter: Modell för dubbel<br />
kompetensutveckling<br />
Påverkan som påverkar (hur kunskaper, insikter och<br />
förståelse kan överföras för att leda <strong>till</strong> förändringar)<br />
Jämställdhet i praktiken (arbetsliv och omgivningens<br />
förutsättningar <strong>–</strong> en sammanställning av tre seminarier om<br />
jämställdhet våren 2005, av Madeleine Granvik, Sveriges<br />
Lantbruksuniversitet)<br />
Från deltidsarbetslöshet <strong>till</strong> heltidsförsörjning i<br />
glesbygden Örnsköldsviks inland (ett projekt för önskad<br />
arbetstid, av Ljus Framtid, ekonomisk förening)<br />
Partner Sveriges Lantbruksuniversitet, Folkrörelse<strong>rådet</strong> Hela<br />
Sverige skall leva, Hushållningssällskapet i Norrbotten, Skogslandet<br />
LEADER II AB Boden, Byautvecklingsgruppen i Östra<br />
Kiruna, Inlandslaget Sorsele, Samernas Utbildningscentrum,<br />
Sollefteå Kommun, PA Partner i Strömsund, Agendum i<br />
Svenstavik, Kommunförbundet i Västerbotten, Ljus Framtid,<br />
Företagarnas Riksorganisation i Norrbotten och Kunskapsaktivering<br />
AB.<br />
Transnationella partner Italien, Tyskland och Spanien.<br />
Kontaktperson Ulf Brangenfeldt, telefon 018-67 19 12<br />
mobil 070-214 08 72, ulf.brangenfeldt@telia.com<br />
På webben www.slu.se<br />
G l e s b y g d e n s F ö r n y e l s e 3
Anpassa miljön, inte individen<br />
Smarta mötesplatser i Hultsfred uppmuntrade <strong>till</strong> humanistisk människosyn och konkreta resultat. Arbetet<br />
fortsätter med siktet inställt på 2010, då Sverige ska vara <strong>till</strong>gängligt för alla.<br />
<strong>–</strong> Istället för att genomföra insatser riktade mot vissa grupper,<br />
satsade Kuben på att anpassa och förändra befintliga miljöer<br />
för att miljöerna skulle passa alla, säger Kira Berg, partnerskapets<br />
koordinator.<br />
Partnerskapet jobbade med fyra delprojekt: Assistcenter,<br />
biblioteksutveckling, ett infrastrukturprojekt och en portal.<br />
Assistcenters verksamhet har överlevt partnerskapet. Här,<br />
i lokalerna i Hultsfred, bedrivs aktiviteter riktade mot både<br />
funktionshindrade och arbetsgivare.<br />
<strong>–</strong> Centret är en trygg plats, som <strong>till</strong>åter besökarna att<br />
finna ro och att utvecklas i sin egen takt, säger Ann Persson<br />
på Assistcenter.<br />
På centret ordnas utbildningar för att stärka deltagarnas<br />
självkänsla, man arbetar direkt med företagen för att hitta<br />
lärlingsplatser och genomför arbetsprövningar <strong>till</strong>sammans<br />
med Försäkringskassan.<br />
<strong>–</strong> På företagen finns en del förutfattade meningar kring funktionshinder.<br />
Människor som inte är vana vid funktionshinder<br />
sätter gärna likhetstecken mellan funktionshinder och rullstolar,<br />
men det kan ju lika gärna röra sig om en hörselnedsättning,<br />
säger Ann Persson.<br />
<strong>–</strong> Mycket energi har gått åt <strong>till</strong> attityd- och kunskapsfrågor,<br />
men mest har kontakterna med företagen gått ut på att bistå<br />
med hjälp vid fysisk anpassning av lokaler, säger Kira Berg.<br />
De flesta av partnerskapets deltagare fick jobb tack vare<br />
partnerskapet. Målgruppen var arbetslösa personer med<br />
3 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
funktionshinder som stått utanför arbetsmarkanden under<br />
en längre period, upp <strong>till</strong> fem år. Yrken och branscher varierar:<br />
träindustrin, skolan, personlig assistent, projektledare och<br />
ridskola, för att nämna några. I dag är Assistcenter ett nav<br />
för dem som arbetar mot målet att Sverige ska vara handikappanpassat<br />
<strong>till</strong> 2010. Uppgiften att få ut personer med<br />
funktionshinder i <strong>arbete</strong> var dock bekymmersam.<br />
<strong>–</strong> Det gällde att överbrygga företagens skepsis, säger Kira<br />
Berg.<br />
Kuben strävade efter att jämställdhet skulle genomsyra<br />
verksamheten, men det var inte helt enkelt.<br />
<strong>–</strong> På Assistcenter kunde vi ju hålla jämn fördelning mellan<br />
män och kvinnor. Vi förde många diskussioner kring jämställdhet,<br />
men i praktiken var det svårt att göra något konkret av<br />
våra jämställdhetssträvanden, säger Kira Berg.<br />
Infrastrukturprojektet för vuxnas lärande hade en organisation<br />
som påminde om Assistcenters.<br />
<strong>–</strong> Lärkan, som forumet kallades, var också en fysisk mötesplats<br />
där utbildningsanordnare, arbetsgivare, föräldrar, deltagare<br />
och alla andra som var intresserade kunde mötas. Syftet med<br />
lärkan var att öka <strong>till</strong>gängligheten och anpassa vuxenstudier<br />
för att alla vuxna i Hultsfred skulle få <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> dem.<br />
Länets tolv huvudbibliotek försågs med datorer som anpassats<br />
för personer med funktionshinder, som hörselnedsättning<br />
eller synskada. Biblioteken fick en ny roll som lärcentrum,<br />
istället för att bara vara utlåningscentraler.<br />
Så går du vidare<br />
Istället för att anpassa den fysiska miljön på arbetsplatser och<br />
i andra offentliga rum för en enskild individ, kan man bygga<br />
för att miljön ska fungera för alla. Med fysiska mötesplatser<br />
där arbetsgivare, arbetstagare, utbildningssamordnare och<br />
andra med intressen för funktionshinder kan mötas öppnas<br />
möjlighet <strong>till</strong> en dialog som motverkar fördomar. Deltagarna<br />
i partnerskapet Kuben var personer med funktionshinder som<br />
stått utanför arbetsmarknaden under lång tid, upp <strong>till</strong> fem år,<br />
men även personer som arbetade med lärande och behövde<br />
vidga vyerna kring funktionshinder. <br />
Resultat Kuben skapade ett informations- och vägledningscentrum,<br />
som både är fysiskt och mentalt <strong>till</strong>gängligt,<br />
och organiserade uppsökande verksamhet. Centret har haft<br />
aktuell information från kommunens utbildningsanordnare.<br />
Tillsammans med sju angränsande kommuner har<br />
man organiserat en modell för distansyrkesutbildningar.<br />
Också utbildningsanordnarna har bildat en samverkansgrupp.<br />
Partnerskapet anser att man fått en stabilare grund<br />
för vidareutveckling av vuxenutbildningen i kommunen.<br />
Verksamheten har kretsat kring lärcentrum, utveckling<br />
av bibliotek och IT baserat informationssökande. Länets<br />
alla tolv huvudbibliotek har utrustats med program som<br />
fungerar för funktionshindrade.<br />
I dag har samtliga Kommunstyrelser i länets tolv<br />
kommuner beslutat att biblioteken ska fokusera på<br />
lärandefrågor, något som skapar bättre möjligheter för<br />
lärande. Regionen har också startat ett stort samverkansprojekt<br />
med Myndigheten för flexibelt lärande för<br />
att utveckla minilärcenter, som gör det ännu lättare för<br />
människor att kompetensutveckla sig. Kuben har alltså<br />
med råge uppnått sina mål att, utifrån perspektivet ett<br />
Livslångt Lärande, påverka strukturer och skapa <strong>nya</strong><br />
<strong>vägar</strong> <strong>till</strong> sysselsättning.<br />
Framtagna produkter<br />
Informationsbroschyr<br />
Slutrapport: Kuben.nu<br />
Partner Regionförbundet i Kalmar Län, Företagarna, LO<br />
och Rock City.<br />
Transnationella partner Spanien<br />
Kontaktperson Kira Berg, mobil 070-682 28 45<br />
kira.berg@kuben.nu<br />
På webben http://appl.hultsfred.se/assistcenter<br />
K u b e n 3
Mersmak satsade på helhetslösning<br />
I fyra delprojekt täckte Mersmak upp deltagarnas hela livssituation, bostad och fritid, utslussning <strong>till</strong> arbetsmarknaden,<br />
socialt företagande och kompetensutveckling.<br />
Partnerskapets övergripande målsättning var att underlätta och utveckla modeller för funktionshindrade<br />
och långtidsarbetslösa att ta sig in på arbetsmarknaden.<br />
<strong>–</strong> Skåne skulle bli en modellregion för att få ut arbetshandikappade<br />
i sysselsättning, både i stad och på landsbygd, säger<br />
Mats Fahlén, partnerskapets koordinator.<br />
<strong>–</strong> Delprojekt Slussen hjälpte arbetssökande att hitta arbetsprövningsplatser,<br />
antingen på den öppna arbetsmarknaden<br />
eller hos sociala företag. Slussen fungerade som en förmedlande<br />
länk mellan personer med funktionshinder och<br />
företagen, säger Mats Fahlén.<br />
<strong>–</strong> Efter kartläggning och arbetsprövning är det tänkt att<br />
personen ska gå vidare <strong>till</strong> en vanlig anställning på den öppna<br />
arbetsmarknaden.<br />
Deltagarna hänvisades <strong>till</strong> partnerskapet via Försäkringskassan.<br />
Mats Fahlén uppskattar att 150<strong>–</strong>200 personer gått<br />
igenom Slussen och att könsfördelningen var jämn. Men eftersom<br />
Försäkringskassans uppgifter är konfidentiella och slututvärderingen<br />
fortfarande är under <strong>arbete</strong> finns inga exakta siffror.<br />
Utifrån erfarenheterna i delprojektet Slussen formulerades en<br />
manual med en metod för hur man kan skapa en slitsad bana<br />
från sjukskrivning, via försäkringskassa och företag <strong>till</strong> praktik<br />
och så småningom <strong>till</strong> en anställning.<br />
<strong>–</strong> För att sprida kunskaper om hur man kan bygga upp en<br />
sluss och om socialt företagande, har vi hållit konferenser och<br />
pekat på brister i systemet för organisationer och ansvariga<br />
inom offentlig sektor, säger han.<br />
Handelskammaren fungerade som samarbetsorganisation<br />
för företag som jobbar med social ekonomi. Handelskammaren<br />
var tänkt att skapa nätverk mellan individer, företag<br />
och myndigheter för, men projektet hann inte så långt som<br />
man hoppades. Mats Fahlén tycker att toleransen mot sociala<br />
företag har ökat inom regionen.<br />
<strong>–</strong> Delprojektet Handelskammaren kunde ändå belysa vilka<br />
hinder som bromsar utvecklingen av den sociala ekonomin.<br />
M e r s m a k 4 1
<strong>–</strong> Det är <strong>till</strong> exempel väldigt svårt för små företag att konkurrera<br />
vid offentliga upphandlingar. Sociala företag och enmansföretagare<br />
har svårt att få banklån, eller hitta annan finansiering<br />
av sin verksamhet. Här skulle vi gärna se ändringar,<br />
berättar Mats Fahlén.<br />
Mats Fahlén är övertygad om att den sociala ekonomin är<br />
den viktigaste faktorn för välfärdens överlevnad i Sverige.<br />
<strong>–</strong> Socialt företagande möjliggör ett mer individanpassat<br />
arbetsliv än näringslivet i övrigt och är samhällsekonomiskt<br />
lönsamt, säger han.<br />
Egenmaktstanken fanns med i alla delprojekt, men är kanske<br />
mest tydligt i Fribo, ett boende för personer med psykiska<br />
funktionshinder och ungdomar med utvecklingsstörningar.<br />
<strong>–</strong> Vi intervjuade ett stort antal personer i målgruppen om<br />
hur de själva ville ha sitt boende utformat utifrån ett egenmaktsperspektiv.<br />
Resultatet blev ett boende för åtta personer, som<br />
fick hyra varsin lägenhet i korridor. Personal fanns <strong>till</strong>gänglig<br />
dygnet runt och ordnade gemensamma aktiviteter.<br />
Så går du vidare<br />
Mersmak arbetade med en helhetslösning som täckte in hela<br />
kedjan från egenmakt i bättre boende, utslussning med individuell<br />
kartläggning och utveckling av socialt företagande.<br />
Utgångspunkten för utformningen av Fribo var en<br />
enkätundersökning som sändes <strong>till</strong> intresseorganisationer<br />
för långtidsarbetslösa och personer med vissa former av<br />
funktionshinder, samt enskilda samtal med berörda individer<br />
för att ta reda på vilka behov och önskemål som fanns<br />
inom gruppen.<br />
Framgångsreceptet för Slussen var utformning av gemensamma<br />
arbetsdokument för kartläggning av deltagarnas kompetens<br />
och önskemål för att sedan slussa dem vidare <strong>till</strong> lämpliga<br />
praktik- eller arbetsplatser.<br />
Handelskammaren utformade en modell för att samordna<br />
insatser som marknadsföring, upphandling och kapitalförsörjning<br />
och ville skapa en mötesplats för sociala och<br />
andra företag. <br />
4 2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
Resultat Konkreta resultat är arbetsmetoden som<br />
utkristalliserades vid <strong>arbete</strong>t med Slussen. Arbetet<br />
med socialt företagande och produktutveckling nedprioriterades<br />
på grund av tidsbrist, men kontakter har<br />
förmedlats mellan företag och organisationer nationellt<br />
och internationellt.<br />
Partnerskapets verksamhet har också visat på<br />
systemfel på samhällsnivå som vidarebefordrats <strong>till</strong><br />
näringsdepartementet. Man upplevde att informationsspridningen<br />
varit omfattande och haft stor betydelse<br />
för att uppmärksamma social ekonomi och socialt<br />
företagande i regionen. Fribo genererade nytt anpassat<br />
boende för åtta personer och drivs vidare i kommunal<br />
regi efter att partnerskapet avlutats.<br />
Framtagna produkter<br />
Förkortad slutrapport (av Kerstin Gynnerstedt)<br />
Added Value <strong>–</strong> Co-operation with the purpose of<br />
developing improved methods for entering/ew-entering<br />
the labour market (rapport av Kerstin Gynnerstedt)<br />
Social ekonomi 2004 (broschyr av Ingrid Revhult)<br />
Social ekonomi i verkligheten (broschyr av Ingrid Revhult)<br />
Arbete genom sam<strong>arbete</strong> (broschyr av Ingrid Revhult)<br />
Helheten ger mervärde (broschyr av Ingrid Revhult)<br />
Arbete genom sam<strong>arbete</strong> (broschyr av Ingrid Revhult)<br />
Local Opportunities for the Developmet Of<br />
Employment, Rostock 2003 (CDrom)<br />
”Slussen fungerade som<br />
förmedlande länk mellan<br />
personer med funktionshinder<br />
och företagen.”<br />
Partner Samhall, Försäkringskassan, Sydsvenska Industri- och<br />
Handelskammaren, Hälsohögskolan i Jönköping, Arbetsförmedlingen<br />
i Broby.<br />
Transnationella partner Italien och Tyskland.<br />
Kontaktperson Mats Fahlén, telefon 0611-713 04<br />
mobil 070-204 69 91, mats@medvind.nu<br />
På webben www.mersmak.nu<br />
M e r s m a k 4 3
Att mötas på mitten<br />
Partnerskapet Mångfald i Västernorrland valde att attackera mångfaldsproblematiken på bred front.<br />
<strong>–</strong> Visserligen har vi fler som flyttar in än som flyttar ut, men behovet av arbetskraft kommer att öka den<br />
närmaste tiden. För att kunna ta <strong>till</strong>godose företagen måste vi ta vara på alla invånare. För individen är det<br />
en livskvalitetsfråga att komma i <strong>arbete</strong>, säger Solgun Lundgren, partnerskapets koordinator.<br />
I Västernorrland är födelsetalen lägre än dödstalen. Riksgenomsnittet<br />
för antalet utrikes födda är 12 procent, i Västernorrland<br />
utgör de bara drygt 6 procent av befolkningen.<br />
Partnerskapet hade ambitionen att nå alla grupper med<br />
svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden.<br />
Arbetet resulterade i en uppsjö av delprojekt med olika målgrupper:<br />
invandrare, långtidssjukskrivna, romer, arbetsgivare<br />
och personer med fysiska och psykiska funktionshinder.<br />
Ett av de delprojekten, Safir, är en webbaserad utbildning<br />
i svenska som andraspråk.<br />
<strong>–</strong> Kunskaper i svenska språket och om hur man använder<br />
datorer är grundläggande för den som vill ha ett jobb. En<br />
stor fördel med utbildning på internet är dess flexibilitet.<br />
Det ger ju möjlighet att anpassa studietakten. Eleverna kan<br />
också välja mellan att studera hemma eller i skolmiljö, säger<br />
Solgun Lundgren.<br />
SAFIR är uppbyggt runt övningar där den studerande själv<br />
kan <strong>till</strong>ägna sig och pröva sina kunskaper i dialog med datorn.<br />
Under partnerskapets verksamhetstid var drygt 7 000<br />
SFI-elever registrerade Safiranvändare. Men programmet har<br />
också översatts <strong>till</strong> engelska för att kunna användas i Italien<br />
4 4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
och på Irland. För att öka arbetsgivarnas intresse för mångfaldsfrågor<br />
involverades 5i12-rörelsen, som fått flera priser<br />
för sitt <strong>arbete</strong> mot främlingsfientlighet och rasism.<br />
<strong>–</strong> 5i12-rörelsen tog fram hemsidan hejajobbet.se, där<br />
användaren får ta ställning <strong>till</strong> inspelade påståenden och<br />
se inspelade intervjuer. Den tar upp vanliga fördomar och<br />
attityder och hur de påverkar sådant som rekrytering och<br />
arbetsmiljö, berättar Solgun Lundgren.<br />
Ett delprojekt vände sig <strong>till</strong> personer med psykisk ohälsa.<br />
<strong>–</strong> Det är överraskande att det inte händer mer kring den<br />
här gruppen, och kring personer med funktionshinder. De<br />
finns oerhörda fördomar kring psykisk ohälsa, <strong>till</strong> exempel<br />
att en person som är psykiskt sjuk måste vara sjuk hela livet,<br />
säger hon.<br />
<strong>–</strong> Vi måste inse att <strong>arbete</strong> kan vara en väg mot <strong>till</strong>frisknande.<br />
Genom att jobba får man kontakter och rutiner. Istället<br />
förutsätts att en person måste vara i toppskick för att påbörja<br />
ett <strong>arbete</strong>.<br />
Inom delprojektet som arbetade med psykisk ohälsa utbildades<br />
coacher, som hade egen erfarenhet av problematiken,<br />
för att stötta andra med liknade problem.<br />
Coacherna har också föreläst om arbetslivsinriktad rehabilitering<br />
i både Sverige och utlandet.<br />
Partnerskapets erfarenheter är att mycket spridnings<strong>arbete</strong><br />
återstår. Invanda attityder, beteende, rutiner och stelbenta<br />
system kräver ett långsiktigt förändrings<strong>arbete</strong>. Från<br />
arbetsgivarnas sida efterfrågades konkreta verktyg för att<br />
underlätta processen.<br />
Så går du vidare<br />
Mångfald i Västernorrland valde att arbeta med ett stort antal<br />
delprojekt parallellt, och med en bred målgrupp. Metoden<br />
kan användas för den som strävar efter att åstadkomma en<br />
långsiktig och genomgripande förändring av attityder inom<br />
ett begränsat geografiskt område.<br />
Man valde också flexibla undervisningsmetoder för att nå<br />
så många deltagare som möjligt, <strong>till</strong> exempel kvinnor som<br />
är hemma med barn och stressade företagsledare. Genom<br />
nytänkande inom undervisning och attitydpåverkande <strong>arbete</strong><br />
kan <strong>nya</strong> möjligheter öppnas för utanförstående grupper. <br />
Resultat Spridnings<strong>arbete</strong>t har bedrivits på flera<br />
nivåer, i ledningsgrupper, bland arbetsledare, på avdelningar,<br />
med fackliga och ideella organisationer, på<br />
utbildningsdagar etcetera. Ändå är partnerskapets<br />
slutsats att mycket spridnings<strong>arbete</strong> återstår om man<br />
vill förändra attityder och system på lång sikt, både<br />
inom verksamheten och i rekryterings<strong>arbete</strong>t.<br />
Partnerskapet genomförde ett flertal delprojekt<br />
där deltagarna har varit arbetsgivare, personer som<br />
arbetat med rekrytering, romer, personer med utländsk<br />
bakgrund och personer med fysiska och psykiska funktionshinder.<br />
De webbsidor och webbaserade utbildningar<br />
som tagits fram av partnerskapet har haft hög<br />
besöksfrekvens.<br />
Framtagna produkter<br />
Safir (webbaserad utbildning i svenska som andraspråk)<br />
www.hejajobbet.se<br />
Coachingmetoden<br />
Nytänk i arbetslivet <strong>–</strong> Mångfald i Västernorrland (bok)<br />
Transrede <strong>–</strong> Methods of engaging with Employers (bok)<br />
Partner Länsarbetsnämnden, Länsstyrelsen, Försäkringskassan,<br />
Nationellt Centrum för flexibelt lärande, LO, Kommunförbundet,<br />
Fem i tolv, Sundsvalls kommun, <strong>Svenska</strong> handikappidrottsförbundet.<br />
Transnationella partner Italien, Irland och Holland<br />
Kontaktperson Solgun Lundgren, telefon 0611-349147<br />
solgun.lundgren@y.lst.se<br />
På webben www.hejajobbet.se<br />
M å n g f a l d i V ä s t e r n o r r l a n d 4 5
Några eldsjälar och en experimentverkstad<br />
Mångfaldens Ansikten var en ansats för att förändra attityder på bred front. Målet var att göra Östergötland<br />
<strong>till</strong> EU:s mesta mångfaldsregion. I april 2005 undertecknade partnerna dokumentet ”Europas<br />
första mångfaldsregion”.<br />
<strong>–</strong> Mångfaldens Ansikten växte fram ur ett nätverk med eldsjälar<br />
som arbetat för ökad mångfald i Östergötlands arbetsliv under<br />
de senaste åren. Man ville opinionsbilda. Det var en brokig<br />
skara på 40 <strong>–</strong>50 personer som hade en stark vilja att förändra,<br />
säger Annika Bodelius, partnerskapets koordinator.<br />
Människorna i nätverket kom från ett fyrtiotal företag, ideella<br />
organisationer och föreningar. Några var politiskt engagerade.<br />
Ambitionen var att partnerskapet skulle fungera som ett stöd<br />
för nätverket. Med Equal <strong>till</strong>kom 150 personer i nätverket.<br />
<strong>–</strong> Ursprungligen låg tyngdpunkten på integration, men<br />
allteftersom vi lärde oss mer vidgades <strong>arbete</strong>t <strong>till</strong> att omfatta<br />
även de andra mångfaldsgrupperna. Några blev besvikna,<br />
särskilt invandrarföreningar, säger Annika Bodelius.<br />
Arbetet utgick från två verksamhetsområden: experimentverkstaden<br />
och erfarenhetsdialogen. I experimentverkstaden<br />
etablerades och utvecklades projekt.<br />
<strong>–</strong> Vi ville satsa så mycket av medlen som möjligt på projekt<br />
som initierats underifrån. Projekten fick söka pengar hos<br />
experimentverkstaden. Projekten skulle stämma överens med<br />
vissa kriterier som utarbetats av vår styrelse. Som mest kunde<br />
projekten söka 300 000 kronor i stöd, säger hon.<br />
Men experimentverkstaden bistod också projekten med<br />
kunskap om hur man bedriver utvecklingsprojekt som handlar<br />
om förnyelse<strong>arbete</strong> med koppling <strong>till</strong> mångfaldsfrågor.<br />
De kunde bedrivas lokalt inom en verksamhet, eller gemensamt<br />
mellan olika arbetsplatser eller verksamhetssektorer.<br />
<strong>–</strong> Projekten var en metod för att utveckla <strong>nya</strong> modeller.<br />
Skolan var särskilt viktig. Vi kontaktade varenda skola, gjorde<br />
besök och skickade ut enkäter för att ta reda på hur uppfattningen<br />
om mångfald ser ut i skolan, säger hon.<br />
<strong>–</strong> Attityden skilde sig väsentligt mellan områden: hög<br />
respektive låg arbetslöshet, invandrartäta respektive invandrarfattiga,<br />
landsbygd respektive tätort etcetera. I vissa skolor<br />
påstod man att det varken fanns elever eller lärare som var<br />
homo- eller bisexuella.<br />
En viktig erfarenhet som gjordes i <strong>arbete</strong>t med skolorna<br />
är att man måste ha ledningen med sig, om några verkliga<br />
förändringar ska komma <strong>till</strong> stånd.<br />
M å n g f a l d e n s A n s i k t e n 4
<strong>–</strong> Mångfald får inte vara något som flyter utanför den ordinarie<br />
verksamheten. Har man ledningen med sig går det att jobba in<br />
mångfald som en naturlig del i verksamheten. Samtidigt var vi<br />
måna om att initiativen kom underifrån, mångfalds<strong>arbete</strong> kan<br />
inte bedrivas av chefer som pekar med hela handen, eftersom<br />
det handlar om att förändra attityder, säger Annika Bodelius.<br />
För att ta vara på de erfarenheter som gjordes i de olika<br />
projekten startades erfarenhetsdialogen. Inom erfarenhetsdialogen<br />
arrangerades konferenser, seminarier, föreläsningar och<br />
utställningar för att väcka nyfikenhet och skapa dialog.<br />
Flera av projekten som startades i anslutning <strong>till</strong> partnerskapet<br />
Mångfaldens Ansikten drivs vidare. Metoderna har<br />
förfinats och utvecklats utifrån de behov som uppenbarat sig<br />
under resans gång.<br />
Så går du vidare<br />
För att förvandla ett område <strong>till</strong> en mångfaldsregion krävs en<br />
bred ansats. Partnerskapet Mångfaldens ansikten har arbetat<br />
med projekt i alla delar av samhället, man har finansierat<br />
och deltagit i utvecklingen av forskningsprojekt, projekt på<br />
arbetsplatser, skolor och daghem, projekt för gransämja och<br />
projekt i näringslivet och mycket mer.<br />
Aktörerna betonar vikten av att initiativen ska komma underifrån,<br />
men att chefer och ledare alltid ska vara invigda, för att<br />
<strong>arbete</strong>t ska ge bästa möjliga utdelning. Förankringsprocessen<br />
inför projektstart är också mycket viktig och det tar tid! <br />
4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
Resultat Experimentverkstaden finansierade och<br />
stöttade utvecklingen av mångfaldsprojekt. Projekten<br />
var av olika karaktär, de kunde bedrivas inom ett företag<br />
eller en organisation, eller vara sam<strong>arbete</strong>n mellan ett<br />
flertal aktörer. Flera av projekten som startades inom<br />
Mångfaldens ansikten lever vidare men har anpassats<br />
allteftersom <strong>nya</strong> behov uppkommit. Partnerskapet har<br />
framgångsrikt ökat medvetenheten om mångfald på<br />
alla nivåer i Östergötland.<br />
Framtagna produkter<br />
Rapporter<br />
Mångfaldens röst ”En röst <strong>–</strong> sju språk” (slutrapport av<br />
Helin Ljungberg och Justyna Calka)<br />
Utbildning för ledare och chefer i mångfalds<strong>arbete</strong><br />
(utvärdering av Frida Lahnhagen)<br />
Projektrapport <strong>–</strong> utbildningsmodell för ledare och chefer<br />
i mångfalds<strong>arbete</strong>. Slutrapport av Birgitta Vinnersten.<br />
Attitudes and Values to a Multicultural School<br />
and Society (slutrapport av Marianne Johansson och<br />
Monica Clement)<br />
Equal <strong>–</strong> Biblioteken i Östergötland (slutrapport av<br />
Marianne Lindberg)<br />
Kukuriku. Prata svenska! Här i Sverige säger vi kukeliku.<br />
(utvärderingsrapport av Håkan Asp)<br />
Språknätet (slutrapport av RoseMarie Nyman)<br />
Gränslösa Veckan i Norrköping (av Janet Ericsson och<br />
Naim Massi, ABF, Norrköping, 2004)<br />
Mångfaldsutvecklare? (slutrapport av Jan Vikström)<br />
Behovet av mångfaldsutvecklare (Intervjuer med<br />
personalansvariga inom <strong>till</strong>verkande industri, omsorg samt<br />
verk och myndigheter. En undersökning genomförd av<br />
CMA <strong>–</strong> Centrum för marknadsanalys AB.)<br />
Mångfald för mervärde (slutrapport av Siw Nyberg)<br />
Växa i Norrköping (utvärdering av Camilla E M Gustavsson<br />
och AnnCharlotte Svensson)<br />
Växa i Norrköping (kvalitativ studie om nio lärarstudenters<br />
uppfattningar om mentorskap, Cuppsats av Camilla E M<br />
Gustavsson, AnnCharlotte Svensson)<br />
Att arbeta med attityder <strong>till</strong> mångfald i arbetslag och<br />
organisationer <strong>–</strong> Exemplet Blåögd (av Anna Nilsson)<br />
Tre fackliga steg (slutrapport av Nadia Hammi och<br />
Olle Engel)<br />
Slutrapport vid försäkringskassan om aktivitetsersättning<br />
för ungdomar (av Zaid Karlsson, Försäkringskassan<br />
i Östergötland)<br />
Skolprojektet <strong>–</strong> Erfarenheter från olika förskolors<br />
och grundskolors utvecklings<strong>arbete</strong>n (av Lars Jonsson,<br />
Mångfaldens Ansikten, ht 2004)<br />
S K O L P R O J E K T E T <strong>–</strong> En översikt av hur Östergötlands<br />
förskolor och grundskolor arbetar med mångfaldsom<strong>rådet</strong><br />
(av Lars Jonsson, hösten 2003)<br />
Etik, Bemötande & Mångfald inom Vård & Omsorg<br />
(beskrivning av ett utvecklings<strong>arbete</strong>, av Gun Kristensson<br />
och Cecilia Adriansson)<br />
Arbete och praktik åt funktionshindrade i Linköpings<br />
kommun (enkätundersökning av Alger Karlsson)<br />
Tolv röster om mångfalds<strong>arbete</strong> <strong>–</strong> inom äldreomsorgen<br />
i Linköpings, Motalas och Norrköpings kommun<br />
(Cuppsats av JohnMicha Angborn och Arvid Svensk)<br />
Förändra med nätverk? <strong>–</strong> En studie om EQUAL-nätverkets<br />
påverkan på deltagarnas mångfalds<strong>arbete</strong><br />
(Buppsats av Mikaela Borneson, Lina Haglund och<br />
Carina Pettersson)<br />
Diversity, Empowerment, Innovation <strong>–</strong> The X Train<br />
<strong>–</strong> An Equal Journey (A process Study of a Transnational<br />
Partnership, av Maritta Soininen)<br />
Rättvis och effektiv rekrytering (av Alger Karlsson)<br />
Mångfaldens Ansikten <strong>–</strong> mellan vision och praktik<br />
(av Helena Klöfver och Barbro Nilsson)<br />
Böcker, dvd och annat<br />
Mångfaldens Ansikten <strong>–</strong> människor, möten, möjligheter,<br />
(bok av Bulle Davidsson, Annika Bodelius, Mats Ericsson<br />
och Invar Almrot)<br />
Changing Attitudes (bok)<br />
Insikten (liten skrift om 3 olika jämställdhetsmetoder,<br />
även på engelska)<br />
Bildspel om människor & aktiviteter i några av de 20<br />
delprojekten inom Mångfaldens Ansikten (dvd)<br />
Projektbanken (analys av ett hundratal<br />
mångfaldsprojekt i Östergötland)<br />
Mångfaldens Ansikten (vandringsutställning för<br />
länets bibliotek)<br />
Mångfalden berikar (affischkampanj)<br />
Partner Linköpings Universitet, Linköpings Kommun, Företagarnas<br />
Riksorganisation, Föreningen Bosnia-Hercegovina, Norrköpings<br />
Kommun, Östgöta Coop Center, Länsarbetsnämnden,<br />
LO-Distriktet, Försäkringskassan, Landstinget Östergötland,<br />
Länsstyrelsen Östergötland och Regionförbundet Östsam.<br />
Transnationella partner Skottland, Nederländerna, Portugal<br />
och Italien.<br />
Kontaktperson Annika Bodelius, telefon 013-25 56 00<br />
mobil 070-225 01 40, annika.bodelius@ostsam.se<br />
M å n g f a l d e n s A n s i k t e n 4
Politiken styr handlingsutrymmet<br />
Diskriminerande strukturer och veliga politiker begränsar möjligheterna att utveckla äldreomsorgen.<br />
Märkliga kvalitetskriterier, brist på valmöjligheter för vårdtagaren och bidragsberoende företag föranleder<br />
svidande kritik av en haltande svensk modell.<br />
<strong>–</strong> När etniska föreningar ville starta egen verksamhet för att<br />
få bättre äldreomsorg, och samtidigt skapa fler arbets<strong>till</strong>fällen<br />
för sina medlemmar, behövdes <strong>nya</strong> samarbetsmodeller, säger<br />
Sven Bartilsson, partnerskapets koordinator.<br />
Några etniska grupper upplevde att deras behov inte <strong>till</strong>godosågs<br />
av den offentliga omsorgen, det blev upprinnelsen<br />
<strong>till</strong> delprojekten inom Nese. Målet var att starta ett dussin<br />
företag med cirka 50 anställda.<br />
Intressegrupperna brann för sina idéer och föreslog att alla<br />
parter skulle samlas runt ett bord för att hitta lösningar.<br />
<strong>–</strong> Men den kommunala förvaltningen är van att bara bygga,<br />
utan att se medborgarna som en resurs, så det var svårare att<br />
få <strong>till</strong> en dialog än man skulle kunna tro. Trots att kommunen<br />
och intressegrupperna borde ha samma mål: nämligen vård<br />
av god kvalitet, säger Sven Bartilsson.<br />
Från politiskt håll uppstod osäkerhet kring den offentliga<br />
sektorns roll i relation <strong>till</strong> delprojektens verksamhet.<br />
<strong>–</strong> Inom omsorgen används begreppet kvalitet i princip<br />
5 0 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • N e s e<br />
synonymt med materiell standard. När en muslimsk förening<br />
ville starta äldreomsorg ansågs mänskliga värden, som att<br />
personalen talade samma språk som åldringarna och att de<br />
skulle serveras traditionell mat, viktigare.<br />
Eftersom den offentliga förvaltningen har tolkningsföreträde<br />
och gör upphandlingarna uppstod en form av diskriminering.<br />
<strong>–</strong> Politikerna velade. Och facket lade käppar i hjulet eftersom<br />
den här typen av verksamhet inte faller inom ramarna för<br />
deras samhällsmodell.<br />
<strong>–</strong> Vi rörde upp många känslor. Traditionellt har alla verksamheter<br />
inom omsorg, kultur och arbetsskapande bedrivits<br />
av det offentliga, därför blir politiken väldigt viktig om man ska<br />
kunna sjösätta sådana här projekt. Politiken styr handlingsutrymmet,<br />
säger Sven Bartilsson.<br />
Företagen kom igång, men har inte varit så framgångsrika<br />
som föreningarna hoppats. Fyra äldreomsorgsföretag startade<br />
inom partnerskapet varav tre bedriver verksamhet.<br />
”När en svensk<br />
föräldragrupp vill<br />
starta ett dagis i centrala<br />
Göteborg hurrar politikerna,<br />
men när en somalisk grupp<br />
vill göra samma sak är<br />
responsen en annan.”
<strong>–</strong> Hemtjänsten är offentligt finansierad, kommunen måste alltså<br />
köpa tjänster av de här företagen. Det innebär att åldringarna<br />
inte själva får avgöra vilket företag som bäst kan <strong>till</strong>godose<br />
deras behov, förklarar Sven Bartilsson.<br />
Äldrepeng skulle eliminera diskriminering i upphandlingen<br />
och ge <strong>nya</strong> aktörer större möjligheter att ta sig in på marknaden.<br />
<strong>–</strong> Det blir väldigt besynnerligt när människor med ett<br />
brinnande engagemang inte kan starta verksamheter för att<br />
kommunen anser sig veta bättre. När en svensk föräldragrupp<br />
vill starta ett dagis i centrala Göteborg hurrar politikerna, men<br />
när en somalisk grupp vill göra samma sak är responsen en<br />
annan, säger han.<br />
Under partnerskapets verksamhet har den strukturella<br />
diskrimineringen visat sig med all tydlighet.<br />
<strong>–</strong> I de här fallen har invandrarna inte bara inordnat sig i<br />
systemet, utan ansträngt sig för att hitta <strong>nya</strong> lösningar på konkreta<br />
luckor i omsorgen och för att skapa arbets<strong>till</strong>fällen. Då har<br />
systemets verkliga ansikte visat sig, säger Sven Bartilsson.<br />
I dag jobbar 30 personer i företag verksamma inom uppdragsverksamhet,<br />
kultur, barn- och äldreomsorg som startats<br />
inom partnerskapet.<br />
<strong>–</strong> Medvetandet har ökat och vi har dragit igång mentala<br />
processer hos politiker och andra, men sådant här <strong>arbete</strong> kräver<br />
långsiktighet och tålamod.<br />
Även om företagen främst har en social målsättning, fanns<br />
klara vinstmotiv.<br />
<strong>–</strong> Företagen ska bygga och samla kapital, men inte vara<br />
vinstmaximerande. Så länge en verksamhet är bidragsberoende<br />
överlever den endast på politisk välvilja. Kontrollen över<br />
verksamheten hamnar hos politikerna, inte hos ledningen.<br />
Det påverkar också möjligheten <strong>till</strong> framförhållning, säger<br />
Sven Bartilsson.<br />
För att skapa möjligheter att låna kapital <strong>till</strong> verksamheterna<br />
startade Nese en kreditgarantiförening för den sociala<br />
ekonomin i Västra Götaland. Föreningen kan gå i borgen för<br />
banklån, när en verksamhet behöver göra investeringar.<br />
5 2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
Så går du vidare<br />
Utgå ifrån att människor själva vet vad de behöver. Genom<br />
sociala företag kan man finna lösningar som inte är uppenbara.<br />
Skapa dialog mellan entreprenörer och politiker på ett tidigt<br />
stadium för att identifiera möjligheter och hinder.<br />
Företagen bör betraktas som vinstdrivande för att skapa<br />
affärsmässighet och bryta bidragsberoende. Inledningsvis bör<br />
man också finna <strong>vägar</strong> för att lösa kapitalbehov. En modell<br />
som prövades inom partnerskapet var att verksamhet bedrevs<br />
i lokaler upplåtna av kommunen som samtidigt stod som<br />
garant för hyreskostnader. <br />
Resultat Utvärderingen visade att strukturer kan påverkas.<br />
Minoritetsgrupper har kunnat skapa organiserade<br />
strukturer som lett <strong>till</strong> bestående sociala företag som<br />
har avtal med de aktuella kommunerna. Föreningarna<br />
som utvecklade affärsverksamheter fick rådgivning<br />
genom hela <strong>arbete</strong>t från idé <strong>till</strong> verksamhet.<br />
Partnerskapet har även <strong>till</strong>handahållit utbildningar<br />
för entreprenörerna och ordnat utvecklingsgrupper där<br />
projektledare och nyckelpersoner på förvaltningarna<br />
kunnat mötas för erfarenhetsutbyte. För att förbättra<br />
kapitalförsörjningen bildades en kreditgarantiförening.<br />
Inom partnerskapet startades sociala företag inom<br />
omsorg och service som <strong>till</strong>sammans skapat 30 <strong>nya</strong><br />
arbets<strong>till</strong>fällen.<br />
Framtagna produkter<br />
Rapporter<br />
Sustaining innovation in the social economy<br />
Att stärka relationen mellan social ekonomi och<br />
offentlig sektor (av Eva Ternegren)<br />
Finn finansiering för dina idéer (av Jan Svensson)<br />
Observations on the Relationship between Local<br />
Authorities And The Social Economy (av Eva Ternegren)<br />
Ny ekonomi och socialt entreprenörskap<br />
(av Sven Bartilsson)<br />
Kapitalförsörjning i den sociala ekonomin<br />
(av Jan Svensson)<br />
Demokrati och delaktighet (av Thomas Johansson)<br />
Behov och lösningar av finansiering i den sociala<br />
ekonomin (av Jan Svensson)<br />
Utvärderingar<br />
Social ekonomi och offentlig verksamhet kan samverka<br />
för välfärd (av Rikard Eriksson)<br />
Equal programme, Transnational Cooperation<br />
Agreement ”Squares” (av Dorotea Daniele)<br />
Broschyrer<br />
Ny ekonomi och socialt entreprenörskap<br />
(av Sven Bartilsson)<br />
New Economy and Social Entrepreneurs<br />
(av Sven Bartilsson)<br />
Modiga entreprenörer och tjänstemän<br />
(av Sven Bartilsson)<br />
Partner Kooperativ Konsult, Göteborgs FöreningsCenter, GFC,<br />
SDF Bergsjön, Göteborgs Stad, SDF Gunnared, Göteborgs<br />
Stad, Center for African Relations (CARE) ek. för., Diamanten<br />
Fritidsklubb, FoU i Väst/GR, Föreningen Angereds Framtid,<br />
Bergsjöns finska förening, Grogrunden ek.för., Bunkoch ek. för.,<br />
Kvinnocenter i Bergsjön, Kulturföreningen bob, Västra Götalandsregionen<br />
<strong>–</strong> Regional utveckling, Dar-ul-Aman ek. för.<br />
Assyriska föreningen, Media och kulturverkstan.<br />
Transnationella partner Italien, Storbritannien, Tyskland.<br />
Kontaktperson Sven Bartilsson, telefon 031-744 01 62<br />
mobil 0705-74 54 44, sven@kooperativkonsult.coop<br />
På webben www.nese.coop<br />
N e s e 5 3
Skrattfest och allvar när Moomsteaterns skådespelare gör entré<br />
Lika lön för lika <strong>arbete</strong><br />
Under våren 200 satte Moomsteatern upp tre föreställningar. En skrattfest i bästa slapstick tradition, ett<br />
sångprogram om diskrimineringens baksidor och en barnföreställning.<br />
<strong>–</strong> Numera är de intellektuellt funktionshindrade skådespelarna anställda med löner på några tusenlappar<br />
över minimilönen för skådespelare, berättar Kjell Stjernholm, Moomsteaterns konstnärlige ledare.<br />
Länge fick de intellektuellt funktionshindrade skådespelarna<br />
på Moomsteatern i Malmö endast sjukersättning och så<br />
kallad flitpeng på 26 kronor om dagen, trots att de arbetar<br />
heltid. Ett av delmålen inom partnerskapet Tillgänglighet<br />
och professionell integrerad scenkonst var att skådespelarna<br />
skulle få en normal lön.<br />
<strong>–</strong> Moomsteatern skiljer sig inte från andra teatrar. Våra<br />
skådespelare har nått en etablerad och professionell konstnärlig<br />
nivå. Den enda skillnaden är att våra skådespelare har<br />
ett intellektuellt funktionshinder, men det är inte ett skäl <strong>till</strong><br />
lönediskriminering, säger Kjell Stjernholm.<br />
De funktionshindrade skådespelarna är fast anställda på<br />
teatern och har läst 40 poäng vid Teaterhögskolan parallellt<br />
med att de deltagit i uppsättningarna.<br />
<strong>–</strong> På arbetsmarknaden försöker man locka folk bort från<br />
kultursektorn, där resurserna är knappa. Man vill alltså motverka<br />
yrkesetablering på om<strong>rådet</strong>. Och för kulturfinansiärerna så blir<br />
det mer kultur för alla om våra skådespelare kan få sin finansiering<br />
från de sociala strukturerna istället för ur kulturpotterna.<br />
I dag har teatern 18 personer som är långtidsanställda. Till<br />
det kommer frilansande gästanställda. Till exempel de icke<br />
funktionshindrade skådespelare som <strong>behövs</strong> för att skapa just<br />
en integrerad scenkonst.<br />
<strong>–</strong> Under hösten sätter Moomsteatern upp ytterligare en eller<br />
två produktioner, likaså <strong>till</strong> våren 2007. Så vi ligger i fas med<br />
vår tidsplan, säger Kjell Stjernholm. <br />
Framtagna produkter<br />
Sekel utan ord (Helaftonsföreställning framförd i<br />
Malmö, Göteborg och Ljubljana.)<br />
Alice (Barnföreställning framförd i Malmö med inbussad<br />
publik från hela regionen.)<br />
Oliver Stan & Farao (Slapstick/lunchteater<br />
framförd i Malmö. Planerad för Tyskland, Litauen,<br />
Södertälje och Dalarna.)<br />
Personligt (Sångprogram/lunchteater framförd i Malmö,<br />
Halmstad, Karlstad, Stockholm, Lund, Karlshamn.)<br />
Finns det liv på mars? (Helaftonsföreställning<br />
framförd i Malmö och Stockholm.)<br />
Att vara eller inte vara<br />
(Strukturell diskriminering i serietidningsformat.<br />
Spridning: Malmö, Skåne, Utvecklingspartnerskapet,<br />
politiska parlament, myndigheter, utbildningar och<br />
allmänheten i Sverige.)<br />
5 4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • T i l l g ä n g l i g h e t / S c e n k o n s t<br />
Planerade produkter<br />
Moomsteatern: Vem äger rätten <strong>till</strong> scenrummet?<br />
(En idé och kulturpolitisk bok om Moomsteaterns existensberättigande.<br />
Spridning: Utvecklingspartnerskapet,<br />
politiska parlament, myndigheter, bibliotek.)<br />
Elefantmannen (Helaftonsföreställning, framförs i<br />
Malmö och Stockholm.)<br />
Fars ännu utan namn. (Helaftonsföreställning,<br />
framförs i Malmö och Stockholm.)<br />
Två kortare miniproduktioner av teaterns utvecklingsverksamhet<br />
för funktionshindrade skådespelare som<br />
ännu inte nått professionell nivå.<br />
Transnationellt seminarium om funktionshindrades<br />
<strong>till</strong>träde <strong>till</strong> kulturarbetsmarknaden<br />
Transnationell workshop för funktionshindrade artister<br />
i sam<strong>arbete</strong> med Teaterhögskolan.<br />
Partner Moomsteatern, Studieförbundet Vuxenskolan (SV),<br />
Länsarbetsnämnden, Försäkringskassan, Malmö stad och<br />
Region Skåne.<br />
Transnationella partner Finland, Tyskland och Slovenien.<br />
Kontaktperson Suzanne Hellberg, telefon 040-21 85 00<br />
mobil 070-921 86 12, suzanne@moomsteatern.com<br />
På webben www.moomsteatern.com<br />
N a m n e t p å U p : t 5 5
Ömsesidigt utbyte i skolvärlden<br />
Först år av väntan på uppehålls<strong>till</strong>stånd, sedan år av väntan på <strong>arbete</strong>. Så ser verkligheten ut för många<br />
flyktingar och andra <strong>nya</strong>nlända efter ankomsten <strong>till</strong> Sverige. Men med en gnutta kreativitet och en enorm<br />
entusiasm visade Resursutbyte att så inte behöver vara fallet.<br />
Av de flyktingar som anlände <strong>till</strong> Sverige 1995 hade bara 15<br />
procent <strong>arbete</strong> tre och ett halvt år senare. Partnerskapets mål<br />
var att förkorta tiden mellan uppehålls<strong>till</strong>stånd och <strong>arbete</strong> för<br />
<strong>nya</strong>nlända flyktingar och invandrare. Modellen blev en arbetsplatsförlagd<br />
introduktion i skolan och förskolan.<br />
Idén var att <strong>nya</strong>nlända tidigt skulle lära sig svenska och<br />
samtidigt prova på svenskt arbetsliv.<br />
<strong>–</strong> Skolan har alltid behov av extra resurser. Och deltagarna<br />
har verkligen bidragit <strong>till</strong> skolans förmåga att ta <strong>till</strong> vara resurser<br />
ur ett mångfaldsperspektiv. I invandrartäta områden <strong>behövs</strong><br />
också personer som talar barnens språk och som kan finnas <strong>till</strong><br />
hands som stödpersoner och förebilder, säger Lena Rogeland,<br />
en av partnerskapets koordinatorer.<br />
Metoden togs fram <strong>till</strong>sammans med skolor i Stockholmsom<strong>rådet</strong>,<br />
fyra i Farsta och två i Skärholmen. Totalt deltog 93<br />
personer i Resursutbyte, varav 27 var män. Personerna rekryterades<br />
på samma sätt som vanliga anställningar.<br />
<strong>–</strong> Arbetet på skolan skulle <strong>till</strong>godose skolans behov, som<br />
ett riktigt jobb. Att kalla utbytet för praktik är därför lite missvisande,<br />
säger Björn Olsen, också han en av partnerskapets<br />
koordinatorer. Utöver tiden i skolan fick deltagarna fem timmar<br />
svenskundervisning och fem timmar <strong>till</strong> självstudier.<br />
Avsikten var att ta fram en generell metod som skulle<br />
5 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
kunna fungera i hela Sverige. Den har sedan utvecklats utifrån<br />
de behov och förutsättningar som rådde i Stockholm<br />
under projekttiden.<br />
<strong>–</strong> Modellen på skolan fungerade jättebra. Däremot hade vi<br />
svårigheter med ansvaret för rekrytering och matchning mot<br />
jobb, säger Björn Olsen och får medhåll av Lena Rogeland.<br />
Stadsdelarna och arbetsförmedlingen hade svårt att hitta<br />
lämpliga kandidater, vilket Lena Rogeland tycker är märkligt.<br />
<strong>–</strong> Samtidigt fanns närmare 1000 personer registrerade<br />
som <strong>nya</strong>nlända arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och<br />
väldigt många <strong>nya</strong>nlända har behov av försörjningsstöd. Det<br />
borde inte ha varit så svårt att hitta personer med intresse för<br />
en arbetsplatsförlagd introduktion i skolan.<br />
<strong>–</strong> Problemet var bristande kunskap om potentiella deltagare<br />
och samordning mellan socialtjänst och arbetsförmedlingen.<br />
I den verksamhet som bedrivs i dag anger skolorna konkreta<br />
önskemål och vilka kvalifikationer de söker. Det har underlättat<br />
rekryteringsprocessen, säger hon.<br />
Jämfört med andra åtgärder för <strong>nya</strong>nlända har partnerskapets<br />
modell varit framgångsrik. <strong>Alla</strong> skolor som deltagit i<br />
projektet delar dock inte partnerskapets entusiasm fullt ut.<br />
<strong>–</strong> Både Lena och jag har känt en farhåga i att rektorer inte<br />
har velat lyfta projektet. En del rektorer har ansett att de gjort<br />
en välvillig samhällsinsats, snarare än insett nyttan för skolans<br />
egen skull, säger Björn Olsen.<br />
<strong>–</strong> Har man inte insett nyttan för skolan <strong>till</strong> fullo är det lätt<br />
att avsluta <strong>arbete</strong>t när den externa finansieringen blir mindre<br />
eller upphör. Så blir det lätt om inte skolan tar ett organisatoriskt<br />
ansvar för den arbetsplatsförlagda introduktionen, utan<br />
delegerar <strong>arbete</strong>t <strong>till</strong> mentorn.<br />
Så går du vidare<br />
Starta ett resursutbyte genom att få information och arbetsmaterial<br />
från Länsstyrelsen. Samarbeta med en skola och utse<br />
en mentor med övergripande ansvar. Socialtjänsten, Arbetsförmedlingen<br />
och mentorn kan <strong>till</strong>sammans utse en lämplig person.<br />
Deltagaren i den arbetsplatsförlagda introduktionen stannar på<br />
skolan upp <strong>till</strong> två terminer och får samtidigt kontinuerlig svenskundervisning.<br />
Redan under tiden på skolan bör de involverade<br />
parterna samarbeta med deltagaren för att hitta en lämplig<br />
arbetsplats <strong>till</strong> deltagaren utifrån dennes kompetens. <br />
Resultat Rekryteringsmodellen måste vara tydlig<br />
så att det inte kan uppstå osäkerhet om vad man kan<br />
erbjuda och vilka krav man kan ställa på den sökande.<br />
Partnerskapet hade ibland svårt att rekrytera deltagare<br />
på grund av bristande samordning.<br />
Mentorernas engagemang hade stor betydelse för<br />
deltagarnas resultat. Flera av deltagarna var mer intresserade<br />
av att studera vidare, än av att få ett fast jobb,<br />
efter tiden på skolan. För dem som ville förvärvsarbeta,<br />
visade det sig fördelaktigt om deltagaren <strong>till</strong>sammans<br />
med arbetsförmedling, redan i ett tidigt skede började<br />
fundera över lämpliga jobb. Totalt deltog 93 personer<br />
i partnerskapet, varav 27 var män. När rekryteringen<br />
fungerade kom 70 procent av deltagarna ut i <strong>arbete</strong><br />
eller vidare studier efter året på skolan.<br />
Framtagna produkter<br />
Slutrapporten Resursutbyte (inklusive cd)<br />
Social redovisning (två delrapporter)<br />
Arbetsmodell, handledningsmaterial, informationsmaterial,<br />
arbetsplan och struktur för mentorsutbildning<br />
(pärm)<br />
Partner Socialtjänstförvaltningen i Stockholm, Farsta stadsdelsförvaltning,<br />
Skärholmens stadsdelsförvaltning, Utbildnings-<br />
förvaltningen i Stockholm, Länsstyrelsen i Stockholm och<br />
Innotiimi AB.<br />
Transnationella partner Italien, Nederländerna, Tyskland.<br />
Kontaktperson Katarina Gürsoy, Länsstyrelsen i Stockholm<br />
telefon 08-785 40 00, katarina.gürsoy@ab.lst.se<br />
R e s u r s u t b y t e 5
5 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
Samverkan med individen i centrum<br />
Långtidssjukskrivna personer i glesbygdsområden har inte samma möjlighet <strong>till</strong> rehabilitering som långtidssjukskrivna<br />
personer i storstadsområden. Att skicka människor <strong>till</strong> andra delar av landet för rehabilitering<br />
medför höga kostnader, och i värsta fall kommer de aldrig <strong>till</strong>baka.<br />
Success tog fram <strong>nya</strong> metoder för rehabilitering och återinträde<br />
på den lokala arbetsmarkanden. Var och en av de långtidssjukskrivna<br />
deltagarna fick en personlig koordinator.<br />
<strong>–</strong> Personlig och koordinator är centrala begrepp. Det saknas<br />
knappast ansvariga aktörer runt den sjukskrivne: Socialtjänsten,<br />
Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen. Men partnerskapets<br />
forskning visade att det saknades samordning. Ingen var<br />
engagerad i individen, istället utgick man från regelverket,<br />
säger Göran Sjöberg, partnerskapets koordinator.<br />
En personlig koordinator skulle ta personlig hänsyn.<br />
<strong>–</strong> Att man hamnar utanför samhälle och arbetsliv beror<br />
ofta på specifika omständigheter i livssituationen: fysiska och<br />
psykiska krämpor, psykosocial miljö etcetera. I rehabiliteringen<br />
måste man utgå från individen, låta personen själv få svara på<br />
vad som krävs för ett återinträde på arbetsmarkanden, säger<br />
Göran Sjöberg.<br />
Rehabiliteringsprocessen är för byråkratisk.<br />
<strong>–</strong> Ordet samverkan används ofta i bemärkelsen ansvarsfördelning<br />
mellan myndigheter, inte som en metod för att<br />
skapa helhet. Att rehabilitering genomförs enligt regelverket<br />
är visserligen en rättsäkerhetsfråga, en garanti för att alla får<br />
<strong>till</strong>gång <strong>till</strong> samma åtgärder. Tyvärr motverkar det ibland sitt<br />
syfte. Hanteringen blir för trög, säger han.<br />
I Arvidsjaur hade <strong>arbete</strong>t förbluffande inverkan. Inom partnerskapet<br />
jobbade man med dem som stod längst ifrån arbetsmarkanden.<br />
Nästan alla deltagare återgick <strong>till</strong> att vara yrkesverksamma,<br />
några enstaka personer fick förtidspension.<br />
Sedan det stod klart att <strong>arbete</strong>t med koordinatörer var framgångsrikt,<br />
har partnerskapet föreslagit regeringen att etablera<br />
modellen i myndigheternas <strong>arbete</strong> med långtidssjukskrivna.<br />
Partnerskapets andra delprojekt hade som ambition att<br />
förändra systemet.<br />
S u c c e s s 5
<strong>–</strong> Att försöka förändra samhällstrukturen och gällande system<br />
är ingen lätt uppgift, inte ens på lokal nivå där man tycker att det<br />
borde vara enklare att få <strong>till</strong> fri samverkan. Stelbentheten kan<br />
naturligtvis motiveras med rättsäkerhet, men förutsättningarna<br />
är så olika i olika delar av landet att det blir absurt.<br />
I Örebro jobbade stiftelsen Aktiva med koordinatörer.<br />
Stiftelsen aktiva arbetar för att stötta funktionshindrade i<br />
vägen ut på arbetsmarknaden. Också deras <strong>arbete</strong> var mycket<br />
framgångsrikt.<br />
<strong>–</strong> Aktiva anställde personer med fullt lönebidrag. Personerna<br />
placerades sedan på företag som så småningom övertog arbetsgivaransvaret.<br />
Det rörde sig om personer med både fysiska och<br />
psykiska funktionshinder, säger Göran Sjöberg.<br />
För att undersöka om partnerskapets metoder var samhällsekonomiskt<br />
lönsamma lät man göra en Sampop. Det är<br />
ett datorprogram som beräknar samhällsekonomiska effekter<br />
av insatser på individnivå.<br />
<strong>–</strong> I undersökningen utgick vi från deltagarna och mätte<br />
hur mycket de kostar som sjukskrivna, med insatser från försäkringskassan,<br />
arbetsförmedlingen och andra institutioner.<br />
Sedan mättes kostnader för partnerskapets verksamhet och<br />
jämfördes med situationen sex månader efter partnerskapet<br />
avslutats. Man kunde konstatera att verksamheten var lönsam<br />
för alla, säger han.<br />
Så går du vidare<br />
Lyssna <strong>till</strong> den person som du vill hjälpa och utgå ifrån den<br />
personens behov snarare än ditt eget utbud av tjänster. Få<br />
<strong>till</strong> helhet och samverkan. Fundera över hur du kan anpassa<br />
ditt arbetssätt utifrån den miljö eller det lokala sammanhang<br />
där du är verksam. <br />
0 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • S u c c e s s<br />
Resultat De berörda aktörerna har prövat samverkan<br />
utifrån en helhetssyn. Insatserna har utgått från individens<br />
behov och samverkan mellan inblandade aktörer.<br />
En personlig koordinator har fungerat som en brygga<br />
mellan individen och rehabiliteringssystemets aktörer<br />
och har stått fri från enskilda myndigheters ramverk. I<br />
Arvidsjaur deltog 40 personer.<br />
Av dessa gick 16 vidare <strong>till</strong> <strong>arbete</strong> eller studier.<br />
Kontakter med arbetsgivare har haft stor betydelse för<br />
partnerskapets resultat. I efterhand tror partnerskapet<br />
att tätare kontakter med näringslivet i ett tidigare skede<br />
skulle ha genererat ännu bättre resultat. Forskning har<br />
bidragit <strong>till</strong> utvecklingen av metoder samt identifiering<br />
av framgångsfaktorer.<br />
Framtagna produkter<br />
Aktiv rehabilitering <strong>till</strong> <strong>arbete</strong> i glesbygd, hinder och<br />
möjligheter (rapport av Sivert Antonson, Örebro Universitet,<br />
Institutet för Handikappvetenskap, nov 2004)<br />
Betydelsen av ett långsiktigt och koordinerat stöd efter<br />
långvarig arbetsfrånvaro (rapport, februari 2006)<br />
Erfarenhet och kritisk reflexion, Ett närgånget försök att<br />
presentera en arbetskonsulents tankar om sitt <strong>arbete</strong><br />
(rapport, juni 2005)<br />
Vägar <strong>till</strong> och från långtidssjukskrivning (lägesbeskrivning<br />
av Åsa Vidman, Luleå Tekniska Universitet, Institutionen för<br />
hälsovetenskap, juni 2004)<br />
Worlkinks, Reflections and conclusions (rapport)<br />
Dokumentation av slutkonferens av transnationellt<br />
partnerskap (CDrom)<br />
Personlig koordinator (lärobok under produktion,<br />
av professor Johan Sandvin)<br />
Samhällsekonomisk utvärdering av utvecklingspartnerskapet<br />
Success (Kent Andersson, Samhall Resurs)<br />
Partner Arvidsjaurs kommun, Stiftelsen Activa, Institutionen<br />
för hälsovetenskap vid Luleå tekniska universitet, Företagarna<br />
i Arvidsjaur, Handikapp<strong>rådet</strong> i Arvidsjaur och Länsarbetsnämnden<br />
i Norrbotten.<br />
Transnationella partner Finland, Irland och Spanien.<br />
Kontaktperson Göran Sjöberg , telefon 0920-224 910<br />
goran@europeanminds.com
På besök hos Karins Döttrar<br />
Gamla yllefiltar, omtänksamhet och förebilder ger stöd <strong>till</strong> kvinnor på väg ut ur missbruk och kriminalitet.<br />
Partnerskapet Vägen ut! <strong>–</strong> Från fängelse <strong>till</strong> socialt arbetskooperativ har blivit en lönsam affär för sam<br />
hället, men verksamheten är beroende av politikers och tjänstemäns goda vilja.<br />
På hantverkskooperativet Karins Döttrar är varje kvadratmeter<br />
fylld av vävstolar, arbetsbord, färggranna garner och tyger.<br />
Några kvinnor står runt ett bord och diskuterar resultatet av de<br />
senaste dagarnas <strong>arbete</strong>, gamla yllefiltar har tovats, broderats<br />
och sytts om <strong>till</strong> överdrag för cykelsadlar. <strong>Svenska</strong> <strong>ESF</strong>-<strong>rådet</strong> är<br />
på kooperativet för att möta tre av eldsjälarna bakom Vägen<br />
ut!, ett partnerskap som i högsta grad lever vidare.<br />
<strong>–</strong> Vi lagar mycket mat här, säger Pernilla Svebo Lindgren,<br />
koordinator för Vägen ut!, när vi passerar köket. Hon räcker<br />
över en giftgrön hälsodrink gjord på brännässlor.<br />
Vägen ut! arbetar för att hjälpa frigivna, före detta missbrukare<br />
<strong>till</strong>baka ut i samhället. Karins Döttrar är ett av fyra arbetskooperativ<br />
som startats med hjälp av Europeiska socialfonden.<br />
<strong>–</strong> Tack vare engagerade medarbetare och en hel del utbildning<br />
har Vägen ut! blivit ett större företag än vi anade när<br />
partnerskapet inleddes, säger Pernilla Svebo Lindgren.<br />
Kooperativen tar främst emot personer mellan 30 och 40 år<br />
med långvariga missbruk bakom sig. De flesta har ingen eller<br />
begränsad arbetslivserfarenhet. Karins Döttrar har fem <strong>–</strong> sex<br />
arbetsträningsplatser för kvinnor.<br />
<strong>–</strong> I stort sett alla som arbetar i kollektiven har egna erfarenheter<br />
av missbruk, därför blir det en annan attityd här än<br />
2 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
på socialkontoren. Där kan personalen aldrig förstå vad en<br />
person som försöker ta sig ur missbruk går igenom, berättar<br />
Tina Eriksson.<br />
Tina Eriksson, som är verksamhetschef på Karins Döttrar,<br />
har mer än 20 år av amfetaminmissbruk bakom sig.<br />
<strong>–</strong> Om jag kan få en enda 22-åring att sluta knarka, så har<br />
det varit värt alla år av missbruk. Vi har världens roligaste jobb,<br />
säger hon och får medhåll av Pernilla Svebo Lindgren och<br />
Magdalena Herrnsdorf, anställd hos Karins Döttrar.<br />
<strong>–</strong> Vägen ur missbruk är oerhört krånglig med myndighetskontakter<br />
och regler. Många ska återknyta <strong>till</strong> barn de inte haft<br />
kontakt med under långa perioder. Det kan vara en smärtsam<br />
process med mycket skuldkänslor. Sådant som är självklart för<br />
andra, som att passa tider, laga mat, planera sin ekonomi, kan<br />
vara en utmaning, säger Tina Eriksson.<br />
På Karins Döttrar får kvinnorna stöd genom hela processen,<br />
det praktiska <strong>arbete</strong>t och myndighetskontakter lika väl som<br />
mentalt stöd. Men personalen är också förebilder.<br />
<strong>–</strong> Många som kommer <strong>till</strong> kooperativen har vistats i en<br />
värld av kriminalitet och droger sedan ungdomen och har<br />
inget kontaktnät utanför de kretsarna. Nätverk av människor<br />
som är nyktra är ett måste om man ska klara sig utan återfall.<br />
Det finns här, säger Tina Eriksson.<br />
Män har inte <strong>till</strong>träde på Karins Döttrar. Kvinnor som levt i<br />
missbruk har ofta dåliga erfarenheter av relationer. Pernilla, Tina<br />
och Magdalena talar länge om vikten av att få vara sig själv.<br />
Med 24 anställda, många med bakgrund i missbruk och kriminalitet,<br />
som utan kooperativen troligen skulle vara arbetslösa,<br />
lönsam verksamhet och lyckad rehabilitering är Vägen ut! ett<br />
framgångskoncept, både för individerna och för samhället.<br />
<strong>–</strong> När vi startade Vägen ut! var socialt företagande något<br />
nytt. Det har krävts många förhandlingar med myndigheter. Vi är<br />
fortfarande beroende av politisk välvilja för vår överlevnad och<br />
det försvårar långsiktig planering, säger Pernilla Svebo Lindgren.<br />
<strong>–</strong> Tänk om sociala företag hade samma ekonomiska förutsättningar<br />
som Samhall. Vi fortsätter vårt påverkans<strong>arbete</strong><br />
inom Equals nationella temagrupp, Socialt företagande vidgar<br />
arbetsmarknaden, där Nutek är projektägare.<br />
Men framtiden är ljus. Vägen ut! planerar att starta hotellverksamhet<br />
och att sprida partnerskapets halvvägshuskoncept<br />
genom social franchising. Förebilden för Hotell Le Mat har man<br />
hittat i ett italienskt partnerskap i det transnationella nätverket.<br />
<strong>–</strong> Vi hinner inte starta kooperativ i samma takt som folk<br />
friges, därför <strong>behövs</strong> en arbetsintensiv verksamhet som ett<br />
hotell. Där kan vi arbetsträna ett större antal personer, säger<br />
Pernilla Svebo Lindgren.<br />
Så går du vidare<br />
Även om verksamhetens huvudsakliga syfte inte är att göra<br />
ekonomisk vinst, kan samhället spara stora resurser på att<br />
individers kreativa resurser tas <strong>till</strong> vara. För att minska risken<br />
för återfall krävs en trygg och tolerant miljö, där de arbetsplacerade<br />
känner sig välkomna och delaktiga, inte omhändertagna.<br />
Ett nära sam<strong>arbete</strong> mellan myndigheter, organisationer och<br />
arbetskooperativ är en förutsättning. <br />
Resultat Partnerskapet har startat fyra sociala arbetskooperativ:<br />
Karins Döttrar, Villa Solberg, Café Solberg<br />
och Ateljé Trädet. Ytterligare tre kooperativ har startat<br />
sedan partnerskapet upphörde. Vägen ut! har sammanlagt<br />
24 anställda, många före detta missbrukare.<br />
Forskningsprojektet, som drevs på institutionen för<br />
socialt <strong>arbete</strong> vid Göteborgsuniversitet, konstaterar<br />
att sociala arbetskooperativ fungerar som rehabiliteringsmetod.<br />
Sam<strong>arbete</strong>t mellan myndigheter och<br />
brukarorganisationer gav ökad samsyn.<br />
Framtagna produkter<br />
Exitprocesser och empowerment (sv + eng forskn. rapport)<br />
Karins döttrar (broschyr)<br />
Villa Solberg (broschyr)<br />
Vägen ut blev vägen in (broschyr på svenska och engelska)<br />
Socialt företagande en väg <strong>till</strong> arbetsmarknaden (broschyr)<br />
Ekobanken (särtryck på svenska och engelska)<br />
Partner KRIS, Föreningen Bryggan, Vävstugan, Half Way<br />
House, Föreningen Skyddsvärnet i Göteborg, Stiftelsen HWH,<br />
Göteborgs Föreningscenter och Kooperativ konsult, Länsarbetsnämnden<br />
i Västra Götaland, Kriminalvårdsmyndigheten Göteborg/Centrum,<br />
Kriminalvårdsmyndigheten Götebort Hisingen/<br />
Förorter, Försäkringskassan i Västra Götalandsregionen, Göteborgs<br />
stad, Lundby, Resursenheten för frivilligt socialt <strong>arbete</strong>,<br />
Göteborgs stad och Stadskansliet.<br />
Transnationella partner England, Italien, Grekland, Tyskland.<br />
Kontaktperson Pernilla Svebo Lindgren<br />
mobil 073-688 99 71, pernilla@vagenut.coop<br />
På webben www.vagenut.coop<br />
V ä g e n U t ! 3
Mentala trösklar största problemet<br />
Offentlig verksamhet ska vara <strong>till</strong>gänglig för alla år 2010. Men utvecklingen gick långsammare än man<br />
kunnat ana. Partnerskapet Tillgängligt arbetsliv för alla, ALFA, ville åstadkomma en långsiktig attitydförändring<br />
på arbetsmarknaden.<br />
<strong>–</strong> Det är ett otroligt slöseri med samhällets resurser att inte ta <strong>till</strong><br />
vara all arbetskraft. Tillgänglighet och fördomar utgör de största<br />
hindren för personer med funktionsnedsättningar som vill ut<br />
på arbetsmarkanden. Det ville vi förändra, säger Erik Särnell,<br />
koordinator för partnerskapet Tillgängligt arbetsliv för alla.<br />
Handikappförbundens Agenda 22 Företag, en strategi<br />
för att bland annat utveckla en handikappolicy i företag, har<br />
berett vägen för att öka <strong>till</strong>gängligheten inom privat sektor.<br />
Men kostnaden och den praktiska utformningen har varit<br />
företagens ansvar.<br />
För att ytterligare underlätta anpassnings<strong>arbete</strong>t på företagen<br />
utbildades <strong>till</strong>gänglighetskonsulter.<br />
Konsulenterna fanns <strong>till</strong>gängliga på ett Kompetenscenter<br />
för <strong>till</strong>gänglighet, KCT, och kunde anlitas av företag för praktisk<br />
rådgivning. Men de svarade också på mer allmänna frågor<br />
kring arbetsmiljö och värderingar.<br />
<strong>–</strong> Att anpassa en arbetsplats för personer med funktionshinder<br />
handlar inte bara om de fysiska bitarna, som att det<br />
ska gå att ta sig in. Saker som arbetstider och arbetsuppgifter<br />
måste också funka.<br />
<strong>–</strong> Till exempel att intranätet är byggt för alla. Att förändra ett<br />
intranät, eller bygga om hemsidor, är sätt att öppna dörrarna<br />
för funktionshindrade, säger Erik Särnell.<br />
Företagens intresse visade sig vara svalt.<br />
4 A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a<br />
<strong>–</strong> Vi trodde att <strong>till</strong>gänglighetskonsulterna skulle ha mycket<br />
mer att göra, säger Erik Särnell.<br />
För det mesta är anpassningen inte ett problem om en<br />
anställd råkar ut för en olycka, då samarbetar berörda parter<br />
för att hitta en lösning. Men att ta sig in på en ny arbetsplats<br />
kan vara mycket svårt för en person med funktionshinder. Han<br />
tycker att arbetsgivare inom offentlig sektor borde gå före.<br />
<strong>–</strong> Värderingar och attityder måste förändras. Man får inte<br />
<strong>till</strong>åta att kompetenta personer med funktionshinder exkluderas<br />
på grund av förutfattade meningar.<br />
<strong>–</strong> Arbetsgivare måste uppmuntras att ta det mentala<br />
steget. För att åstadkomma förändring <strong>behövs</strong> förebilder,<br />
säger Erik Särnell.<br />
Så går du vidare<br />
Genom att skapa centrum för <strong>till</strong>gänglighet, dit företag,<br />
organisationer och myndigheter kan vända sig för hjälp med<br />
<strong>till</strong>gänglighetsfrågor. De <strong>till</strong>gänglighetskonsulter som finns<br />
i dag behöver vidareutbildning för att inte bara se fysiska<br />
hinder utan även informations- och kommunikationshinder,<br />
psykosociala hinder och behovet av attitydförändringar.<br />
Genom att marknadsföra konsulterna försöka få företag<br />
och organisationer att se alla människor som resurser och<br />
nyttja deras kunskaper. <br />
Resultat Partnerskapet har öppnat lokala kompetenscenter,<br />
KCT, som bistått företag som velat skapa<br />
<strong>till</strong>gängliga arbetsmiljöer. Till kunskapscentrena knöts<br />
specialutbildade konsulter som kunde anlitas av företag.<br />
Under partnerskapets verksamhetstid fanns en<br />
plattform på Internet för kunskapsöverföring men som<br />
även hade ett marknadsföringssyfte.<br />
Ett delprojekt har arbetat media, bland andra Sveriges<br />
Radio och Dagens Nyheter, för att uppmuntra en<br />
mer rättvisande mediebild av personer med funktionshinder.<br />
Mediaprojektet samt Webb för döva i Malmö och<br />
KCT Västerbotten har varit särskilt framgångsrika delprojekt.<br />
De båda sistnämnda har fortsatt sin verksamhet<br />
i oförminskad skala efter projektets avslutande.<br />
Framtagna produkter<br />
Handbok om journalistik och funktionshinder<br />
Partner Handikappförbunden, HSO, med sina projekt Agenda<br />
22 Företag, Tillgänglighetsprojektet och Mediaprojektet, Hjälpmedelsinstitutet,<br />
ETC Produktion, Stiftelsen Hadar i Malmö,<br />
KTH CID NADA, Stockholm Stad och HSO Västerbotten.<br />
Transnationella partner Italien, Portugal, Spanien, Frankrike<br />
och England.<br />
Kontaktperson Erik Särnell, telefon 08-546 404 53<br />
mobil 070-898 86 06, erik.sarnell@hso.se<br />
På webben www.hso.se, www.kct.se och www.dov.nu<br />
T i l l g ä n g l i g t A r b e t s l i v f ö r A l l a 5
Unik dynamik ger självförtroende och jobb<br />
Egenmakt och mångfald hjälper unga in på arbetsmarknaden<br />
Alldeles för många elever lämnar i dag grundskolan utan fullständiga betyg. Det individuella programmet<br />
på gymnasiet gör det möjligt att ta igen missade poäng under ett tionde skolår. Men enligt Skolverkets<br />
rapporter är det bara 20 procent av dem som använder sig av den möjligheten som lyckas ta sig in på ett<br />
nationellt program, få betyg och därmed en ärlig chans att ta sig vidare <strong>till</strong> <strong>arbete</strong> eller högre utbildning.<br />
En annan rapport från Ungdomsstyrelsen visar att 27 000<br />
ungdomar föll ur det svenska skolsystemet år 2003. Och var<br />
sjätte medborgare under 25 år är i dag arbetslös.<br />
<strong>–</strong> Det håller inte, säger Lena Lago, rektor för Bastas ettåriga<br />
yrkes- och entreprenörsutbildning, Yes, som är den tyngst<br />
vägande delen i partnerskapet Vägar <strong>till</strong> arbetsmarknaden.<br />
<strong>–</strong> Utan betyg eller arbetslivserfarenhet är det väldigt svårt att<br />
få jobb. Rapport efter rapport belyser detta. För att vända denna<br />
trend måste vi hitta alternativa utbildningsformer och andra sätt<br />
att ta sig in på arbetsmarknaden, fortsätter hon. Partnerskapet<br />
Vägar <strong>till</strong> arbetsmarknaden strävar efter att göra just detta, och är<br />
ett sam<strong>arbete</strong> mellan Basta Arbetskooperativ, Fryshuset, Social-<br />
och arbetsmarknadskontoret i Södertälje kommun, Nykvarns<br />
kommun, Socialhögskolan i Lund och Dolféns kakel.<br />
<strong>–</strong> Yes varvar lika delar teori och praktik och de som söker<br />
utbildningen kommer inte in på betyg, utan på viljan och engagemanget<br />
för att utbilda sig, säger Lena Lago.<br />
Deltagarna, som är allt från 16 år upp <strong>till</strong> 55+, får teoretiska<br />
kunskaper via karaktärsämnen, <strong>till</strong> exempel plattsättning, och<br />
knyts under praktikperioder <strong>till</strong> företag där den praktiska utbildningen<br />
sker i nära sam<strong>arbete</strong> mellan de inblandade.<br />
<strong>–</strong> Vi hoppas att mixen av erfarenheter ska korsbefrukta och<br />
ge näring åt både elever och lärare, säger Lena Lago.<br />
Även andra kurser som datakunskap, samhällskunskap,<br />
attityder, ledarskap och företagande ingår i utbildningen.<br />
Matematik och svenska vävs in i karaktärsämnesstudierna.<br />
<strong>Alla</strong> kurser ger gymnasiebetyg. Träarbetarutbildningen och<br />
plattsättarutbildningen ger även lärlingstimmar som facket<br />
dokumenterar i en utbildningsbok. Timmarna leder sedan<br />
fram <strong>till</strong> branschens yrkesbevis.<br />
<strong>–</strong> Vi har utformat en särskild egenmaktspedagogik, där trygga<br />
arbetsformer, uppföljningssystem med täta utvecklingssamtal<br />
och mentorskap finns inbyggt i utbildningen. Av de 29 som<br />
genomgått utbildningen är 24 nu i <strong>arbete</strong>, berättar Lena Lago.<br />
Under hösten 2006 kommer 45 deltagare att vara inskrivna<br />
på Yes-utbildningen, som i dag finns både på Basta i Nykvarn<br />
och i centrala Södertälje. Deltagare i alla åldrar läser yrkesinriktningar<br />
som restaurang, träarebete, plattsättning, barn och<br />
fritid, hästskötare, fordon och handel. <br />
Partner Basta Arbetskooperativ, Dolféns kakel, Fryshuset, Ny-<br />
kvarns kommun, Socialhögskolan vid Lunds universitet och<br />
Södertälje kommun.<br />
Transnationella partner Spanien, Italien, Frankrike, Ungern.<br />
Kontaktperson Lena Lago, mobil 070-971 38 48<br />
lena.lago@basta.se<br />
På webben www.basta.se<br />
A r b e t e O c h N y a M ö j l i g h e t e r F ö r A l l a • V ä g a r T i l l A r b e t s m a r k n a d e n
<strong>Svenska</strong> <strong>ESF</strong>-Rådet • Box 47141 • 100 74 Stockholm<br />
Myndighetens informationsservice och telefonväxel • tel 023-75 52 30 • fax 023-75 52 40<br />
adresser och övriga telefonnummer finns på www.esf.se B E S T . N R . 1 0 0 1 2 2 C O N T A C T O R C 2 0 2 N<br />
O V E M B E R 2 0 0