Slutrapport 2008-3060341.pdf - Svenska ESF-rådet
Slutrapport 2008-3060341.pdf - Svenska ESF-rådet
Slutrapport 2008-3060341.pdf - Svenska ESF-rådet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
FRIRPT v.1 [1333546477878] d.FRIRPT v.1<br />
Projektnamn<br />
Insteget<br />
<strong>Slutrapport</strong> genomförande<br />
Sammanfattning<br />
Ge en sammanfattande beskrivning av projektidé och framkomna resultat.<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 1 (22)<br />
Instegets projektidé och arbetssätt:<br />
Demografiska skäl: Arbetskraftsrekrytering i nyanländargruppen, omorientera<br />
flyktingintroduktionen<br />
Kortare ledtid: Bryta lång SFItid närma individen mot arbetsmarknaden med praktik,<br />
yrkessvenska, yrkesval och körkortsstudier Genomsnittlig tid i projektet ca.4,1 -9,6 månader.<br />
Bristprognos: Med stöd av AF:s statistik och omvärldsanalys vägleda mot yrkesutbildningar<br />
som ger jobb,Instegsjobb, nystartsjobb inom olika yrkeskategorier.<br />
Resultat:<br />
FALUN Antal elever Absolut syssel-sättning Relativ syssel-sättning Studier<br />
Annat<br />
A - B nivå 56 2 13 13<br />
28<br />
C - nivå 64 7 17 21<br />
19<br />
D – nivå<br />
SAS 1 41 8 9 21 3<br />
TOTALT 161 17 39 55<br />
50<br />
Kommentar och analys: Idén i projektansökan visade sig hållbar. I tabellen ovan på C, D nivå<br />
inom SFI kan man se att när individen i det här fallet kortade sin SFItid och startade<br />
arbetslivsinriktad praktik, och närmade sig arbetsmarknaden samtidigt som arbetsgivaren/<br />
företaget erbjöds ekonomiska lättander iform av instegsjobb och nystartsjobb så har språket<br />
en underordnad betydelse.<br />
Om individen sedan lyckats med att ta körkort där arbetet så krävde så kunde en fortsättning<br />
för en del innebära att en absolut anställning erbjudas. Eftersom de flesta arbetena erbjudits<br />
inom privat sektor/näringsliv så är det inte tillsvidareanställningar utan anställningsavtal så<br />
länge företaget har efterfrågan på arbetskraft.<br />
Resultat med körkort:<br />
Kvinnor Män Totalt Till arbete Fast arbete Insteg/nystart<br />
Tillfälligt<br />
Slutfört körkort: 3 31 34 21=64% 5 12<br />
4<br />
Deltagit körkort: 25 42 67 21=31% 4 13<br />
4<br />
Totalt: 28 72 100 42=42% 9 25<br />
8<br />
Ej körkortsdelt: 37 36 73 13=18% 4 7<br />
2
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Kommentar/analys: Se i kolumn Till arbete så 21 av 34 personer vilket motsvarar 64% som<br />
har fått ett arbete där körkort varit en förutsättning för att de skulle få tjänsten. Med ett Bkörkort<br />
så skapar också individen ett eget kontaktnät av arbetsgivare och kan ta andra jobb<br />
där körkort är en förutsättning.<br />
Sid 2 (22)<br />
Omorientering i den egna organisationen om hur man kan förändra arbetssätt och bryta med<br />
verksamheter eller aktiviteter som inte innebär någon progression eller är framåtsyftande för<br />
individen på kort eller lång sikt. Att byta arbetssätt är också att fundera över och bestämma<br />
sig för vilka verktyg man besitter i form av avtal, resurser och aktörer/myndighetssamverkan.<br />
Här är det viktigt att man är klar över perspektivet.<br />
I Instegsprojektet har den traditionella SFI-undervisningen fått stå åt sidan för den<br />
arbetmarknadspolitiska delen som vi menar har varit det omorienterande arbetssättet i<br />
huvudsak.<br />
Det betyder inte att deltagarna är eller varit exkluderade från SFI utan för flertalet deltagare<br />
har de också hunnit med att slutföra sina SFI-kurser,matematik genom att vi dubblat tiden till<br />
40-timmarsveckor.<br />
Man kan uttrycka sig på så sätt att vi brutit den maktbalans som tidigare varit gällande att<br />
studier är den enda vägen ut på svenska arbetsmarknad. Vi visar att praktik på arbetsplats<br />
kan vara ett effektivare sätt att nå ett jobb på kortare tid än enbart studievägarna kan<br />
erbjuda. Lärandedelen i projktet är också kombinationen av praktik och studier mot yrke/<br />
svenska språket ger en bra blandning.<br />
Projektet har haft deltagare med skiftande utbildningsbakgrund.<br />
Analfabeter från sitt hemland som lärt sig läsa och skriva på svenska, praktiserat, klarat Bkörkort<br />
och som arbetar. Tid: 3 år från uppehållstillstånd till självförsörjning.<br />
Medicinsk personal ( läkare, tandläkare) som inte läst svenska på SFI utan distansstuderat<br />
SFI,<strong>Svenska</strong> som andra språk för behörigheter, klarat medicinska tester av Socialstyrelsen,<br />
via projektet fått kontakt med praktikplatser inom sjukvård, tandvård, stöd till B-körkort. Tid:<br />
Ca. 2-2,5 år fårn uppehållstillstånd till självförsörjning.<br />
Korttidsutbildade som läst SFI, yrkessvenska, praktiserat, fått Instegsjobb, klarat B-körkort,<br />
klarat bussförarutbildning och som arbetar. Tid: 2-2,2 år från uppehållstillstånd till egen<br />
självförsörjning.<br />
Det här är en beskrivning om hur vägen kan se ut för Instegsdeltagarna. Vår uppfattning är<br />
att för de flesta deltagare så är motivationen mycket hög och drömmen om ett jobb väldigt<br />
levande och stark den inledande tiden i Sverige. Det är en fördel att arbetet genomförts i tid<br />
så nära sedan en person fått uppehållstillstånd.<br />
Projektets resultat<br />
- Redogör kortfattat för det problem och de behov som projektet avsåg att fokusera kring.<br />
- Redogör för projektets ambitioner att göra skillnad, det vill säga hur lösa problemet på ett bättre<br />
sätt. Ta utgångspunkt i den eller de programkriterier (lärande miljöer, samverkan, innovativ<br />
verksamhet, strategisk påverkan) som projektet valt, men också där så är aktuellt hur aktiviteterna<br />
av transnationell och regionalfondskaraktär bidragit.<br />
- Vilka resultat och förslag till goda lösningar har projektet lett fram till?<br />
- Vilken påverkan och genomslag har projektet åstadkommit på individnivå, organisationsnivå och<br />
system- och strukturnivå?
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
•Projektansökan skrevs under högkonjunktur men projektet har genomförts under stor del av<br />
projekttiden<br />
i lågkonjunktur.<br />
Vi har ”ägt våra verktyg själva” vilket gjort projektet möjligt att genomföra. Vi har ansvarat<br />
för utbetalningar av introduktionsersättning till deltagarna samt avtal och handlingsplan för<br />
hur introduktionen ska genomföras. Gott samarbete med socialförvaltningen där deltagare<br />
uppburit försörjningsstöd.<br />
Vi är beställarorganisation för SFI, har upphandlad vuxenutbildning inom bl a yrkessvenska<br />
och yrkesutbildning på gymnasial nivå. Inom förvaltningen finns tillgång till<br />
arbetsmarknadsenhet.<br />
Ett nära samarbete med Arbetsförmedlingen vilket möjliggjort samverkan för olika riktade<br />
lönestöd som Instegs och nystartsjobb. Upphandlad körkortsutbildning och busskort för<br />
praktikresor inom länstrafiken har utgjort ett stort incitament i projektet.<br />
Första året i Insteget präglades av att följa arbetsmarknadspolitiken: att motivera deltagarna<br />
till att gå från sfi-<br />
studier på deltid till yrkessvenska och praktik på heltid.<br />
Sid 3 (22)<br />
•Under projektets gång har ansvarets för nyanländas introduktion genom riksdagsbeslut(Prop.<br />
2009/10:60) övergått till<br />
arbetsförmedlingen vilket förändrat integrationsenhetens uppdrag. En ny omvärldsanalys<br />
startat.<br />
•Efter halva projekttiden ”bytte projektet folkgrupp”. Från att till största delen ha rekryterat<br />
nyanlända från Irak kom sedan allt fler deltagare från Somalia.<br />
Detta ställde nya krav på arbetsgruppen då utbildningsbakgrunden hos somalierna ofta är<br />
kortare eller obefintlig.<br />
•Att ha haft en ”egen” studie- och yrkesvägledare i projektet har varit väldigt viktigt.<br />
Individuella behov och önskemål har då kunnat tas till vara på ett bra sätt.<br />
•Handledarutbildningen har varit viktig för att gå igenom vikten av tydlighet om vad som<br />
gäller för projektdeltagare och handledare (se checklistor)<br />
•Det har varit svårt att få kommunala praktikplatser, skolan undantagen som erbjudit arbete<br />
som språkstödjare. Det är till största del privata näringslivet som ställt upp och tagit emot<br />
praktikanter.<br />
•Även om praktiken inte har lett till vidare jobb för alla har den berikat deltagarna. Man har<br />
lärt sig en arbetsplatskultur och lärt känna svenska arbetskamrater. Fått referenser.<br />
•Många praktikplatser har funnits i så kallade ”genomgångsyrken” men gett referenser att ta<br />
med i vidare arbetssökande.<br />
•Praktiken stärker motivationen att gå vidare med ytterligare sfi-studier för man har fått en<br />
konkret erfarenhet att det behövs för att klara jobbet.<br />
•Kvinnor väljer i högre grad än män studier eller insisterar på att få studera för de har inte<br />
haft den möjligheten i hemlandet.<br />
• Stöd till B-körkort har varit ett kontroversiellt inslag i projektet. Det har varit mycket tjafs<br />
och rättvisediskussioner men har ur jämställdhetssynpunkt varit värdefullt för de kvinnor som<br />
fått möjlighet att delta. Trots att många av kvinnorna inte klarat körkort har de dock fått<br />
pröva på och ”drömmen har väckts”.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
• Kontakterna med soc har under projektet utvecklats till ett gott och nära samarbete.<br />
Samarbetet med arbetsförmedlingen har inte fungerat tillfredställande, svårigheter med att<br />
skriva in nyanlända i AF:s system för nyanlända har varit ett återkommande problem vilket<br />
varit en förutsättning för att deltagarna ska vara föremål för AF:s instegsjobb, nystartsjobb<br />
tex.<br />
Sid 4 (22)<br />
Samverkan: Fördel att vi organisatoriskt är beställare av olika aktiviteter och kan upphandla<br />
utbildningar med krav på anordnare att anpassa kursen för den enskilde, här mot ex.<br />
yrkessvenska, arbetslivssvenska eller kombinera yrkeskurs med svenska på arbetsplatsen.<br />
Innovativ verksamhet: Körkortsutbildning till del finansierad av projektet har varit yttterst<br />
betydelsefull för att deltagarna ska klara sig in på arbetsmarknaden på en kortad ledtid. Vi har<br />
exempel på deltagare som gått till yrkesförarutbildning inom loppet av två år och gått ut i<br />
egen försörjning.<br />
Strategisk påverkan:<br />
Påverkan och genomslag på individnivå: När projektet väl gått in i ett förenat arbetssätt inom<br />
vår förvaltning och inte som prarallell organsiation så drar alla inblandade åt samma håll och<br />
det innebär att deltagarna ser betydelsen i att fullfölja sin handlingsplan mot egen försörjning.<br />
Det skapar också valmöjligheter eftersom det finns progressiva steg i riktning mot<br />
arbetsmarknad,växlat med studier. Heltidssystem anpassat till arbetsmarknaden 40 tim/vecka<br />
ett annat betydelsefullt steg. Skillnaden på att leva på introduktionsersättning och en lön är<br />
mycket påtaglig för den enskilde. Det kan röra sig om flera tusen i månaden och blir väldigt<br />
smärtsamt när jobbet upphör och individen går tillbaka till försörjningsstöd eller<br />
introduktionsersättning.<br />
Påverkan och genomslag på organisationsnivå: Fullt stöd för genomförandet från chefs/<br />
politikernivå har varit mycket viktigt för arbetsgruppen under 3-årsperioden. Arbetssättet<br />
fortsätter på förvaltningen nu med att processledare arbetar över enheter vuxenutbildningintegration-arbetsmarknadsenhet,<br />
att använda alla våra kompetenser för att ge deltagare<br />
förutsättningar ut på 2000 talets arbetsmarknad.<br />
Påverkan på system/strukturell nivå: Frågan bör egentligen ställas till Arbetsförmedlingen som<br />
visat intresse för vårt arbetssätt och som numera är ansvariga för etableringen för nyanlända.<br />
Vet att intresset för körkortsutbildning av arbetsmarknadsmässiga skäl rönt stor<br />
uppmärksamhet. Vi har också prövat med avstängning av introduktionsersättning där<br />
deltagare tackat nej till jobb utan annan plan vilket strider mot avtal och handlingsplan. I den<br />
rättsliga processen har vi i kammarrätten i Sundsvall fått rätt i vår handläggning och vårt<br />
beslut om avstängning i ett fall. Ungdomsstyrelsen är mycket intresserade av våra resultat<br />
och delges dessa även om vi mäter olika saker. ( Vi mäter ett första jobb tidigt i Sverige och<br />
Ungdomsstyrelsen mäter effekt i efterhand på ex, sysselsättning). Region Dalarna,<br />
Länsstyrelsen Dalarna är intresserade av hur vi jobbat särskilt med nyanlända kvinnor. Olika<br />
seminarier har genomförts och ska fortsättnmingsvis genomföras för intresserade. ( Imars<br />
2012 för samtliga SFIrektorer inbjudan av länstyrelsens mångfaldsansvariga)<br />
slutligen planerade vi att de kvarvarande deltagarna ( ca 30 personer) skulle gå över till annat<br />
socialfondsfinansierat projekt ( Sigrid med Arbetsförmedlingen i Gävle) inför Instegets<br />
upphörande. Målgruppen fanns. Strax innan övergång upptäckte Arbetsförmedlingen att<br />
deltagarna inte längre var inskrivna i Arbetsförmedlingens system och därmed exkluderade till<br />
deltagande i Sigirdprojektet. Deltagarna har varit inskrivna tidigare atv kommunens<br />
integrationshandläggare för att var disponibla vid ex. Instegsjobb eller Nystartsjobb.<br />
Det här är en viktigt lärdom med olika nationella system och kraven på att ingå för att vara<br />
delaktig eller behörig. Nyanlända oavsett var man kommer ifrån har inte den kunskapen om
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
svenska samhället så tidigt i Sverige! Även om man får ett brev hem i brevlådan så förstår<br />
man inte sammanhanget. För deltagarna blev det inget kaos. De skrevs in igen och fortsätter<br />
att studera och praktisera enligt sina handlingsplaner.<br />
Syfte och mål med projektet<br />
Sid 5 (22)<br />
- Redogör för projektets syfte/projektmål, delmål och avsedda resultat.<br />
- Vad har projektet uppnått i förhållande till mål och planerat upplägg? Redogör dels med kvantitativa<br />
mått, dels kvalitativt i form av till exempel erhållna kunskaper och förändringar i attityder, riktlinjer,<br />
beteende etc.<br />
- Vilket lärande åstadkom ni i projektet såväl internt som externt?<br />
- Redogör för orsaker till avvikelser i förhållande till planerad verksamhet i projektansökan och hur<br />
detta har påverkat projektbudgeten.<br />
Att lägst 80% av deltagarna efter projektet Insteget skall ha någon form av anställning,<br />
vidareutbildning eller annan självförsörjning.<br />
Kommentar: Vi nådde 77% till tidig självförsörjning. När projektet stängs i december 2011 så<br />
finns fortfarande ett antal deltagare som kommer att nå sina mål 2012. Snittiden varierar<br />
mellan 4.1-9.6 månader och de som kommit senast fortsätter med sina handlingsplaner enligt<br />
upparbetat arbetssätt.<br />
Att minst 25 företag/arbetsgivare har rekryterat arbetskraft genom Insteget.<br />
Kommentar:Lokalvårdsföretag Grundskolor Gymnasieskolor Barnomsorg Äldreomsorg<br />
Sjukvård Tandvård Frisör Kyrka Bageri Stiftelser Föreningar Eget företag Caféer Pizzerior<br />
Snabbmatsrestauranger Entreprenadföretag (gata, park) Bilverkstad Flyttfirmor<br />
Dagligvaruhandel Detaljhandel Vaktmästeri<br />
Fler än 40 företag/arbetsgivare har varit involverade i projektet och tillhandahållit praktik,<br />
arbetstillfällen. Företagen har som vi ser det bortsett från den språkförbistring som finns hos<br />
deltagarna och sett en möjlighet till att få subventionerade anställningar för sina behov.<br />
Vi kunde notera i valrörelsen 2010 att företagen var mycket avvaktande till att anställa i<br />
händelse av att de subventionerade anställningarn skulle kunna "röstas bort" i valet. Skolorna<br />
har sett möjligheten att anställa språkstödjare till elever i stället för tolkar. Därmed inte sagt<br />
att språkstödjarna ersatt tolkar i skolan.<br />
Vi ser också att tidigare deltagare skapat ett kontaktnät av arbetsgivare där de kan gå in och<br />
ut i i olika anställnignar under kortare eller längre tid. Företagen tar också ett socialt ansvar<br />
för sina anställda inom målgruppen, bistår med myndighetskontakter , administrativa frågor<br />
mm alalt som hör till när man kommer till ett nytt land och inte kan samhällsstrukturen fullt<br />
ut.<br />
Att öka jämställdheten på arbetsmarknaden i Falun med omgivningar. Bland annat mäta om<br />
körkort leder till snabbare inträde på arbetsmarknaden.<br />
Kommentar: Männen i projektet har varit pigga på att exempelvis arbeta inom vårdsektorn.<br />
De har snabbt kommit in i yrket. Här ett urval ur männens attityder och arbetsgruppens<br />
attityder i arbetet med män: Målfokuserade mot traditionellt manliga yrken Tar mer tid i<br />
anspråk Dyrare utbildningsinsatser Självklara bilister Deltar i introduktionsprogrammen i<br />
högre utsträckning Fler<br />
vardagsguider från flyktinggruppen Män på trä/metall Svårt få män till textil Tar ut VAB
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Arbetar utanför hemmet<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 6 (22)<br />
Kommentar: Kvinnorna har i sin egen attityd svårare med yrkesval överhuvudtaget. De har<br />
mest önskat skola barnomsorg och kyrkan. Klädseln har varit ett diskussionsämne men<br />
endast på signalnivå, och förhandlingsbart som vi i arbetsgruppen uppfattar det. Kvinnan har<br />
själv tagit ställning när hon bestämt sig för att använda arbetskläder av varumärkes-, hygien<br />
eller skyddskaraktär och därmed gjort sitt yrkesval. På våra frågor så har kvinnorna ofta<br />
uttryckt att de har som målsättning att "arbeta" i hemmet, att sköta familj och barn och att<br />
det är mannen som försörjer familjen. Vi har kontinuerligt arbetat med att samtala om de<br />
förutsättningar som finns inom yrkeslivet och arbetsmarknaden och vägar dit. Drömmen om<br />
ett körkort är intressant för kvinnorna. Eftersom de inte hade någon körvana innan projektet<br />
så har de fått en början hos oss men får fortsätta på egen hand. Körskolan gjorde bedömning<br />
individuellt och om inte flera hundra lektioner räckt till så kan inte kvinnorna gå vidare. Som<br />
sagt vi vet att några fortsätter privat.<br />
Här ett urval av kvinnors attityder och arbetsgruppens attityder i arbetet med kvinnor:<br />
Jobbutbud begränsat Ta hand om familj Inte målfokuserade – nöjda att studera Billigare<br />
utbildningsplatser Körkort? Deltar mindre i introduktionsprogrammen Informeras sällan om<br />
traditionellt manliga yrkesutbildningar Kvinnor till textil Lätt att få kvinnor till trä/metall.<br />
Kanske fler vill men vi har inte plats – männen är där Tar ut VAB Tar hand om barn, familj och<br />
gamla föräldrar Kvinnor får jobb inom vård och städ<br />
I våra mätningar så ser vi tydligt att körkort är en förutsättning att komma in på<br />
arbetsmarknaden se statistik i sammanfattningen. Kvinnorna har om de gjort ett yrkesval där<br />
körkort krävs givits möjligheter att delta i körkortsutbildningen. Samma för männen. Har man<br />
gjort ett yrkesval där körkort krävs har man fått delta. Av 100 deltagare har 34 klarat körkort<br />
som vi känner till. 3 kvinnor och resten män. Det är körskolan som gjort bedömningarna för<br />
varje individ. I vissa fall så skulle det krävas många fler lektioner än vad vi i projektett kunnat<br />
erbjuda. De som deltagit har i af fått en start och inblick i vad ett B-körkort har för betydelse<br />
för att jobba i Sverige.<br />
Att nya metoder och modeller utvecklas för matchning mellan arbetsliv och arbetskraft.<br />
Kommentar: Avhängigt av de subventionerade anställningar som Arbetsförmedlingen<br />
erbjuder, instegsjobb eller nystartsjobb. Här har arbetsgivarna sett sin möjlighet till att<br />
anställa deltagare ur målgruppen. De som arbetat med praktiksamordning i arbetsgruppen är<br />
också de som på något sätt "garanterar" att deltagaren är motiverad och har inställningen att<br />
vilja visa sin förmåga för att se om det leder till jobb.<br />
Det är ett viktigt arbete i vårt arbetssätt för där sker det direkta samarbetet med<br />
arbetsgivaren. Respons på om det fungerar eller inte kommer snabbt den vägen. Vi har hållit<br />
information om handledning för arbetsgivarna och genomfört två tillfällen där vi arbetat med<br />
checklistor för arbetsplatsen, information om språk, och checklistor för deltagarna som<br />
kommunicerats med arbetsgruppen och ofta språkstödjare på hemspråk för att deltagaren ska<br />
förstå på sitt eget språk.<br />
Att inom projektet Insteget utveckla minst två alternativa SFI-utbildningar i nära samverkan<br />
med efterfrågade yrken/branscher/yrkesområden.<br />
Kommentar: Inledningsvis fanns upphandlat avtal med Yrkessvenska för projektets räkning.<br />
Vuxenutbildningen hade under våren 2010 en ny upphandling enligt LOU och upphandlade ny<br />
yrkessvenska med specifik inriktning på olika yrkesutbildningar som målgruppen kunnat välja.<br />
Den yrkessvenskan genomförs dirket i anslutning till yrkesutbildnigne både på prova på nivå<br />
och sedan i skarp utbildning. Lärarna från olika upphandlade utbildningsanordnare kan<br />
därmed samrbeta vilket är helt avgörande om deltagaren ska kunna nå målen i utbildningarna
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Arbetssätt<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 7 (22)<br />
där språkförbistring skulle bli det som gör att deltagaren inte kan fullfölja sin utbildning.<br />
Tack vare att vår förvaltning har många olika verktyg och ett samarbete över enheterna så<br />
fungerar detta väl. Egen studievägledare som fördjupat sin kunskap med vägledning inom<br />
om<strong>rådet</strong> är här av yttersta vikt.<br />
Vi har också utvecklat steget före gymnasila yrkesutbildning med ett antal olika intygsgivande<br />
prova på kurser/orienteringskurser inom olika yrken som målgruppen velta prova.<br />
Exempel på det är 10 veckors kurser inom starta eget företag, handel, lokalvård, vård och<br />
omsorg i kombination med yrkessvenska/ arbetslivssvenska med tonvikt på språk och<br />
kommunikation.<br />
Att öka företagens vilja att anställa flyktingar/invandrare.<br />
Innan projektet startade hade förvaltningen inför ansökan mätt intresset från presumtiva<br />
företag i Faluregionen om viljan att anställa med följande:<br />
Skulle det berika ditt företag att anställa företagare?<br />
1. Ja 38%<br />
2.Nja 23,5%<br />
3. Njä 23,25%<br />
4. NÄ 15%<br />
De tveksamma angav främst kompetensbrist och oro för språket.<br />
Kommentar: Farhågorna från företagen har inte besannats eftersom hela projektperioden har<br />
präglats av företagens och näringslivets vilja att rekrytera personer från vårt projekt får anses<br />
som god. Det har burit upp projektet. Intresset från offentlig verksmahet har varit tvärtom,<br />
där har hindren radats upp varför man inte ska anställa en invandrare elerl upplåta<br />
praktikplats. Ett undantag från offentlig sektor är dock skolan! Där har våra deltagare<br />
fungerat som språkstödjare för elever som talar deras hemspråk.<br />
Vad var ert huvudsakliga arbetssätt? Beskriv kortfattat vilka metoder, utbildningar och andra<br />
aktiviteter som användes. Vad i metoderna och aktiviteterna var det som gjorde skillnad, d.v.s. som<br />
ledde fram till det önskade resultatet? Beskriv eventuellt nya metoder eller material som tagits fram i<br />
projektet.<br />
1. Att stärka arbetsgruppen som under de tre genomförandeåren arbetat operativt med<br />
målgruppen till att beskriva och förmedla för deltagaren varför en tidig kontakt med<br />
arbetslivet är av betydelse i Sverige. Arbetsgruppens uppgift är att visa vägen ut till tidig<br />
försörjning i Sverige. Inledningsvis var vi alltid två i förening som diskuterade med deltagarna<br />
om vikten av att gå vald väg, eller prova annat spår för att nå målet. Den individuellt<br />
upprättade handlingsplanen och pratssamtla med deltagare, handläggare , praktiksamordnare<br />
eller studie- och yrkesvägledare har utvecklat ett nära samarbete som är mycket<br />
framåtsyftande. Till det har kompetenser från Arbetsförmedling, socialtjänst eller annan aktör<br />
varit delaktiga.<br />
2. Att bryta med traditionell SFI undervisning och stärka språkdelen med yrkessvenska där<br />
deltagaren och läraren möts på arbetsplatsen/praktikplatsen. Jobbat med språket direkt<br />
relaterat till den yrkespraktik man valt. Kan föregås av arbetslivssvenska som är steget före<br />
yrkessvenska. Arbetslivssvenska beskriver det dagliga arbetslivet på en arbetsplats,
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
arbetsplatskultur och regler. Även oskrivna regler berörs.<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
3. Viktigt att genomföra 40- timmarsvecka från tidigare 20-timmarsvecka. I<br />
utbildningssystemet råder heltid 20-timmar och i arbetslivet 40 timmar. Fungerade mycket<br />
smididgare än vi förväntat oss. Det ökade också det kvinnliga deltagandet till nära 50/50<br />
under 2010. Tidigare var det männen som kom till Insteget. Grundbulten i omställningen är<br />
förstås att integrationshandläggarna styrt den ekonomiska ersättningen till deltagarna med<br />
kontroll av frånvaro/närvaro. Samma förhållningssätt har socialförvaltningens handläggare<br />
vilka vi samarbetet med under åren.<br />
4. De medel vi använt under åren för att stödja deltagare att kunna transportera sig till<br />
praktikplatser som legat utanför 1 zons gränsen inom kollektivtrafiken. Det avser framför allt<br />
bussresor. Detta ska inte underskattas eftersom vårt arbetsliv i Sverige innebär pendling och<br />
ofta med kollektivtrafik.<br />
Sid 8 (22)<br />
5. Det viktiga incitament som körkortsutbildning utgjort som aktivitet för ca.100 personer av<br />
projektets unika ca. 174 deltagare.<br />
Arbetet med att förhålla sig till den fördel som körkortsutbildning utgjort har inte varit lätt. Vi<br />
har valt att se körkortsutbildning som ett arbetsmarknadspolitiskt skäl och inget annat. Vad<br />
kräver yrkesvalet? Körkort?<br />
Då har vi kunnat ge en möjlighet till delfinansiering i gengäld mot att individen fullföljer sin<br />
plan. Arbetsförmedlingen har visat intresse för detta eftersom de vet att det finns arbeten där<br />
ett körkort är "inträdesbiljett" och en förutsättning till arbetsmarkanden. Det här har också<br />
fungerat väl på arbetsgivarna om deltagaren håller på att ta körkort samtidigt som de får<br />
subventionerad möjlighet till anställning.<br />
Det här får också ses i ljuset av det är ett omfattande test även för körskolan som arbetat<br />
med språkförbistring då deltagarna inte förstått svenska språket fullt ut under<br />
övningskörandet. Teoridelarna har verit enklare eftersom det finns litteratur och programvaror<br />
inom körkortsteori oftast på deltagarans hemspråk. Vi har lärt oss betydelsen av körkort för<br />
ett snabbt inträde på arbetsmarknaden.<br />
6. En stor utmaning är att integration till Sverige består av människor som kommer från olika<br />
folkgrupper. Vår målgrupp har i huvudsak bestått av människor med flyktingstatus som fått<br />
uppehållstillstånd. Man har sökt frihet och beskydd i Sverige. En del har tillhört sitt lands elit<br />
och andra har gjort tidsresor och levt som daglönare och har aldrig gått i skola. Vi har i vårt<br />
arbetssätt skaffat oss mycket erfarenhet omkring vilka vägar olika människor behöver gå för<br />
att nå egen försörjning. De flesta har inga egna kontakter med svenska samhället och blir<br />
ganska isolerade bland sina egna landsmän.<br />
De första åren i Sverige har man inte insikt om hur svenska samhället är uppbyggt eller vilka<br />
krav som ställs på den enskilde. Vårt förhållningssätt oavsett är att man alltid deltar i våra<br />
aktiviteter och på så sätt delaktig i svenska samhället. Därför har vi arbetat efter att skapat<br />
en ny referensprofil för den enskilde.<br />
Att göra en praktik på en arbetsplats är en bra referens även om det inte lett till ett jobb osv.<br />
Den enskilde har själv varit med och valt inriktning och provat så långt vi kan tillmötesgå<br />
önskemålen, ofta har det inte funnits någon bild av en svensk arbetsplats så vi har börjat från<br />
början. Att rusta varje person med erfarenheter, praktik, språk, körkort eller utbildning i en<br />
egen handlingsplan är vägledande i vårt arbetssätt.<br />
7. Jämställdhetsintegrering. Vi har återkommande samarbetat med socialförvaltningens<br />
fältverksamhet och vår egen samhällsorientering om respekten för det jämlika samhället. Vi<br />
har delat in männen och kvinnorna i egna grupper för att i lugn och ro diskutera olika frågor<br />
inom likabehandling, mänskliga rättigheter, barnuppfostran och förbud mot barnaga. Både
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 9 (22)<br />
kvinnor och män är mycket intresserade av frågorna men tycker lite olika om vad som gäller.<br />
Många gånger uppfattar kvinnorna i olika grupper att de äntligen blir sedda oavsett var de<br />
kommer ifrån. Männen kan undra vad får vi göra då? Eller att de inte har någon tydlig<br />
mansroll längre. Särskilt delarna med barns uppfostran engagerar både kvinnor och män. Ska<br />
samhället lägga sig i hur man uppfostrar barnen? Bra diskussioner om hur samhället ser på<br />
barns utveckling och behov.<br />
8. Tillgänglighet, har varit ett mera diffust arbete. Vi har arbetat tidigt under projekttiden med<br />
processtöd från <strong>ESF</strong> och det har varit bra men inriktat på fysiska funktionsnedsättningar och<br />
hur det är att leva med det. Våra deltagare har troligtvis mera kognitiva behov som varit<br />
dominerande. Eller diffusa smärttillstånd som sätter käppar i hjulet för arbetsförmågan. Vi har<br />
inte haft annat att tillgå än primärvård, psykiatri eller akutsjukhus om det inträffat något.<br />
Under senare år har vi med Arbetsförmedlingens stöd ( när AF tog över etableringen) kunnat<br />
få möjlighet att slussa enstaka individ till AF rehab för utredning. Det är bra. Kvinnorna<br />
beskriver mera sina symtom som hinder (trötthet, depression, smärta)för att orka vara<br />
delaktiga full tid. Männen är mera inriktade på att gå vidare. Där har sjuksrivning eller<br />
föräldraledighet varit de enda alternativ till att inte delta full tid under projektet. I övrigt är<br />
det en del infektionssjukdomar som har varit hinder under begränsad period, men den<br />
nedsatta arbetsförmågan har varit liten bland deltagarna i projektet.<br />
Deltagande aktörer i projektet<br />
Redogör för vilka aktörer (organisationer, företag, myndigheter) som ingick i projektet, samt vad de<br />
konkret bidrog med, både vad gäller engagemang, ekonomiska resurser och påverkansarbete.<br />
Redovisa dessutom arbete i projektgrupp, styrgrupp och/eller referensgrupp samt gruppernas<br />
sammansättning. Hur har grupperna fungerat?<br />
Arbetsförmedlingen- Inledningsvis arbetade praktikplacerare tillsammans med AF:s<br />
handläggare med att skriva in nyanlända i AF:s grunduppgifter för att göra dem behöriga till<br />
Instegsjobb. AF.s handläggare deltog i arbetsgruppens möten första och andra året. Mycket<br />
bra. Vi fick tips på lediga jobb som kunde vara lämpliga. AF:s upphnadlade verksmahet NYL=<br />
svenska för nyanlända och samhällsinformation användes första året där togs också<br />
funktionen med inskrivning i AF:s grunduppgifter över.<br />
Länsstyrelsen- Vi har informerat om vårt arbetssätt för länets alla integrationsenheter.<br />
Länsstyrelsens ansvariga samordnare har varit stöd i olika frågor. Slutseminariet för Insteget<br />
hölls på länsstyrelsen 30/11-11<br />
Socialförvaltningen- Samarbetspart när det gäller deltagare till projektet och medfinansiering.<br />
Handläggare fårn soc. deltog i arbetgruppens möten de två första åren.<br />
Arbetsmarknads- och integrationskontoret- Samverkan inom vår egen regi och olika enheter<br />
för praktikplaceringar. Mycket viktigt att det funnits ledningsstöd och att vi kunnat använda<br />
resurser från bl a vuxenutbildningen, arbetsmarknadsenheten och integrationsenheten.<br />
Kulturarvet i Falun: praktikplats med olika verksätder inom textil- snickeri- och<br />
metallverkstad.<br />
Arbetsgrupp/projektgrupp- Det operativa arbetet har utgått från denna grupp som växt sig
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
stark och blivit tydlig med åren. Här har dete konkreta arbetet utförts med olika kontaktytor.<br />
Kontinuerliga möten under hela projekttiden<br />
Sid 10 (22)<br />
Styrgrupp- Politiker från kommunen, AF, vuxenutbildning, utbildningsanordnare. Stöd för<br />
arbetssätt. Mandat. Få styrgruppsmöten.<br />
Annars stort intresse för hela arbetssättet och resultaten. Ska redovisas under våren 2012 till<br />
politikerna i kommunen.<br />
Utbildningsanordnare- Är villiga till förändringar för att deltagarna ska nå målet. Målgruppen<br />
har banat väg för kommande nyanlända till bl a vuxenutbildning. Lärarna har lärt sig mycket<br />
under åren om förhållningssätt till målgruppemn. Vuxenutbildningen har varit stöttepelare<br />
hela vägen.<br />
Samtliga företag/arbetsgivare: De flesta i privata näringslivet ett 40-tal olika företag och<br />
arbetsgivare. I offentlig verksamhet. Har varit intresserade och samarbett väl under åren.<br />
Praktiksamordnarna har varit nycklar<br />
Bemanningsföretag: Uniflex intevjuade 13 projektdeltagare för att i första hand träna på<br />
anställningsintervjuer. Reflektionerna från Uniflex var språkförbistring, höga<br />
utbildningsbakgrund för de flesta och avskand av industribakgrund som bemanningsföretaget<br />
hade rekryteringsbehov av.<br />
Utvärderare: Nordeg AB, upphandlad utvärdering i Insteget. Har följa projektet med intervjuer<br />
och inläst dokumentation. Har ansvarat för tips och råd vid halvtidsutvärdering och skriftlig<br />
slutrapport. Bifogas i pappersform till <strong>ESF</strong> eftersom det är för omfattande material att ta med i<br />
denna slutrapport.<br />
Bostadsbolag: Kopparstaden i Falun. Har följt projektet och rekryterat arbetskrft med den<br />
språkkompetens som våra deltagare har. Anställningarna och praktikplatserna har varit inom<br />
fastighetsskötsel, bovärd och gäststudentservice.<br />
Jämställdhetsintegrering<br />
Redogör för hur ni arbetat med jämställdhetsintegrering i ert projekt. Relatera till projektplan och<br />
utmaningar under arbetets gång.<br />
Uppdraget med jämställdhetsintegrering är en röd tråd genom hela Insteget.<br />
I projektansökan för Insteget har beskrivits hur Falu kommun avser att driva<br />
jämställdhetsintegreringsfrågor. Målgruppen som skiftat under åren från olika grupper och<br />
olika länder har olika lång eller kort väg till vår idéhistoria och svensk samhällsutveckling.<br />
Klart är att den nordiska demokratin är en faktor till att man sökt sig till Sverige. Att bjuda in<br />
deltagare till jämställdhet förekommer under hela projektetiden och går över i permanent<br />
samhällsorinentering under 2011. Tolka har använts för att alla ska föstå. Deltagarna är<br />
mycket intresserade!<br />
Vi har valt att arbeta med den ”kulturella ryggsäcken” och bakgrunden till varför Sverige ser<br />
ut som det gör i dag. Traditioner, samhällsutveckling, stödfunktioner till familjen mm belyses<br />
för nyanlända i seminarierna.<br />
Seminarierna är ett samarbete med Region Dalarnas medarbetare som arbetar<br />
medjämställdhetsseminarier för Unga arbetslösa i W 18-24 projektet.<br />
För samtliga nyanlända barn, kvinnor och män så upprättas individuella planer och egna<br />
konton för ekonomi samt ID-kort.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 11 (22)<br />
Inom ramen för den obligatoriska samhällsinformationen har deltagarna informerats om FN: s<br />
barnkonvention och mänskliga rättigheter, i samverkan med socialtjänsten har vi program för<br />
hur fungerar socialtjänstlagen, barnuppfostran, barnaga mm<br />
Vi har tagit stegen inom projektet och delar vuxna kvinnor och män för sig för seminarium om<br />
jämställdhet, jämlikhet och diskrimineringslagstiftningen. Vi använder tolkar för översättning<br />
eftersom gruppen består av kvinnor som är alldeles nyanlända och de som varit i Sverige 1-1,<br />
5 år.<br />
Deltagarna som är kvinnor kommer från Afghanistan, Syrien, Irak, Eritrea och Somalia.<br />
Vad är jämlikhet?<br />
Deltagarna får med stöd av tolk 5 minuter på sig att formulera sig.<br />
Fria kommentarer:<br />
Det finns ingen jämlikhet i Iran och Afghanistan. Vi uppskattar jämlikhet här mellan kvinnor<br />
och män.<br />
Men mellan svenskar och flyktingar är det inte jämlikhet.<br />
Det finns ingen jämlikhet i Somalia. Mannen har ansvar för allt. Här i Sverige finns jämlikhet.<br />
Sverige har kommit långt. Skillnad mellan kvinnor och män. Annorlunda i Eritrea och Irak.<br />
Jämställdhet syftar på manligt –kvinnligt (könsroller).<br />
Jämlikhet – gäller arbetslivet, samhället, familjen.<br />
kön ålder etniskt ursprung religion och tro sexuell läggning funktionshinder<br />
Deltagarna frågar om ledighet ex. för att gå på religiösa sammankomster. Vi förklarar hur<br />
svenska samhället är sekulariserat med arbetsliv för sig och fri religionsutövning på annan tid.<br />
Alla går efter samma kalender. Viktigt att söka ledigt i god tid.<br />
Värderingsövning:<br />
Hur många timmar män respektive kvinnor lägger ned på hushållsarbete i veckan.<br />
Ensam kvinna 8 tim/v Sambo/gift kvinna 9 tim/v Gift kvinna 2 små barn<br />
15 tim/v<br />
Ensam man 5,5 tim/v Sambo/gift man 5 tim/v Gift man 2 små barn<br />
7 tim/v<br />
Kommentarer: Deltagarna som själva kan vara gifta eller ensamstående gissar på olika<br />
tidsåtgång för båda könen. Alla gissningar pekar på att kvinnan gör mer än mannen. När Elin<br />
visar de statistiska uppgifterna så skrattar alla.<br />
På frågan om det är jämställt svarar gruppen unisont –Nej!<br />
Allt fler kvinnor arbetar utanför hemmet.<br />
En del män städar och ordnar med allt hemma andra aldrig.<br />
Vad är kvinno- respektive manssysslor i hemmet?<br />
Kvinnorna från Afghanistan och Syrien delar upp göromålen så här:<br />
Först ska man samarbeta.<br />
Män ”kan” göra: handla, skriva räkningar, hämta och lämna på dagis, stryka, dammsuga.<br />
Kvinnor ”kan” göra: laga mat, diska, ta hand om barnen, tvätta.<br />
De irakiska-eritrianska kvinnorna säger så här:<br />
Mannen vill gärna hjälpa sin fru för att han älskar henne men det ska de inte berätta för andra<br />
män.<br />
Män ”kan” göra: byta blöjor, lyfta tunga saker, diska, tvätta, ta ut sopor, städa.<br />
Kvinnor ”kan” göra: laga mat, diska, tvätta, ta ut sopor, städa. (Det är olika kvalitet på<br />
städningen beroende på vem som gör det)
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
”I Eritrea är det jämlikt att vara soldat i armén men det finns ingen jämlikhet i hemmet.”<br />
Sid 12 (22)<br />
De somaliska kvinnorna säger så här:<br />
Män ”kan” göra: tvätta, gå ut med barnen, handla, laga trasiga saker, fixa hemma. Inte byta<br />
blöjor.<br />
Kvinnor ”kan” göra: diska, laga mat.<br />
Vi gör lika seminarier för män<br />
Föreläsaren berättar att för ungdomar i Sverige i dag är hemarbete självklart mellan könen.<br />
Så var det inte i Sverige för 40 år sedan.<br />
100 år i Sverige- en tidsresa.<br />
1900-talet: Kvinna var hemma och mannen arbetade.<br />
1921 Kvinnlig rösträtt<br />
1947 Första kvinnliga ministern i Sverige i folkhushållning!<br />
1960 Jämställdhetslagen/lika lön för lika arbete<br />
1974 Föräldraförsäkringen kanske mest betydelse för jämställdheten<br />
Vilka är personerna bakom yrkena? Vad räknas som kvinnligt eller manligt? (Bilder till<br />
deltagarna)<br />
Manligt: att vara metallarbetare, gruvarbetare jobba på hotell men det kan också var<br />
kvinnligt. Modell- en man som är lite kvinnlig eller manlig flicka.<br />
Kvinnligt: Idrottskvinna på elitnivå, makeupartist, skådespelerska.<br />
Diskrimineringslagen och lika behandling.<br />
Om jämlikhet betyder att alla är lika mycket värda - Är det så?<br />
Etnicitet, religion, kön,ålder, funktionshinder och sexuell läggning är<br />
diskrimineringsgrunderna.<br />
Med könsaspekten så är jämställdhet mellan kvinna och man lika.<br />
Vi har många rättigheter i Sverige. Det innebär också många skyldigheter, exempel på det är<br />
att inte kränka andra människor. Diskussion med deltagarna om synpunkter och åsikter.<br />
Är Sverige ett jämställt land?<br />
Vi gör statistiska jämförelser och diskuterar:<br />
- arbetsfördelning i hushållsgöromål per vecka (städning, matlagning och tvätt)<br />
- antal timmar per person och vecka<br />
- attityder<br />
Ensam kvinna 8 tim/v Sambo/gift kvinna 9 tim/v Gift kvinna 2 små barn<br />
15 tim/v<br />
Ensam man 5,5 tim/v Sambo/gift man 5 tim/v Gift man 2 små barn<br />
7 tim/v<br />
Slutsats: De flesta som lever i familj håller med om att kvinnans arbetsbörda ökar i familjen.<br />
Här tycker man att rollerna för kvinnor och män är olika. Om kvinnan inte har jobb så sköter<br />
hon hemmet.<br />
Men om kvinnan också har arbete så har man inte ett tydligt svar. De ensamstående männen<br />
uttrycker att de är mer jämställda utan att riktigt kunna argumentera för det eftersom de inte<br />
lever ihop med en kvinna för tillfället.<br />
Vi pratar också om att man kan ha olika syn på ex. städning i hemmet vilket kan försvåra att<br />
man delar på arbetet.<br />
Någon upplever det som att mannen kommer sist i familjen, att fru och barn gäller före<br />
mannen.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 13 (22)<br />
Kultur och tradition så har vi alltid gjort Eller?<br />
För 100 år sedan var kvinnan i huvudsak hemarbetande. Det genombrott som förändrade<br />
Sverige var lagen om föräldraförsäkring 1974 som möjliggjorde en utbyggnad av barnomsorg<br />
och att kvinnan kunde förvärvsarbeta eller studera.<br />
Manligt och kvinnligt<br />
Attitydövning:<br />
Deltagarna fick ett antal bilder på olika människor, kvinnor, män, äldre, yngre med smink,<br />
utan smink, olika färger på kläder mm. De fick svara på om de trodde att personen på<br />
bilderna kunde utöva ett visst yrke och vad som betraktades som manligt respektive kvinnligt.<br />
Manligt Kvinnligt<br />
Svetsare, byggare, bonde Hemmajobb, flygvärdinna, butiksjobb<br />
Lastbil, MC, sport Mode, kontor, dagis<br />
Mode, blått, skomakare Apotek, butik smink<br />
Dalarnas fördelning över kvinnor/män i arbetslivet<br />
Män är mest representerade inom: förare, fabrik och inköp/mäklaryrken<br />
Kvinnors representation är störst inom: kontor, lärare (upp till 15 år), städning och butik.<br />
Kommentar: Mäns löner ligger 10 % över kvinnolöner om man slår ihop alla yrken. Är Sverige<br />
ett jämställt land var frågan?<br />
Arbetsgruppen har också fortbildat sig i frågorna tillsammans med kommunens<br />
genuspedagog. Det finns noga dokumenterat i minnesanteckingar eftersom varje seminarium<br />
haft en frågeställning som vi arbetet med mot målgruppen till nästkommnade tillfälle. Vi har<br />
också utarbetat en summativ checklista för vårt arbetssätt för vad vi bör tänka på i det<br />
dagliga arbetet för att skapa jämlika villkor.<br />
Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning<br />
Redogör för hur projektet arbetat för att förverkliga visionerna vad gäller tillgänglighet i projekt.<br />
Relatera till projektplan och utmaningar under arbetets gång.<br />
En utmaning är att jobba med tillgänglighet. Vi tog fasta på processtödet inledningsvis i<br />
projektet. Behoven hos våra deltagare ser delvis annorlunda ut. Mera på den kognitiva nivån.<br />
Hur gör man förmågebedömningar när det är språkförbistring?<br />
Vi har inte haft egna rehabmöjligheter då vi har en annan inriktning mot arbetsmarknaden. I<br />
enskata fall har vi fått utredning via AF rehab.<br />
Att tillgå har varit primärvård, psykiatri som för vilken annan svensk som helst. Behandlingen<br />
har inte skiljt sig åt heller. Sjukskrivning har varit altenativet.<br />
Vi hade en utbildningsdag i september 2009 för arbetsgivare och prakiksamordnare och<br />
arbetsgrupp det finns också minnesanteckningar på detta.<br />
Se nedan:<br />
Nära en miljon svenskar har en funktionsnedsättning. Hur blir tillgänglighet en del av<br />
arbetsmiljöarbetet?<br />
Vi vänder på perspektiven. Exempel från företag som sett möjligheter och ekonomiska vinster<br />
med att tänka nytt. Praktiska råd på hur vi kan arbeta och vad vi kan göra i vårt projekt.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Vi går igenom tillgänglighet ur olika aspekter. Hur skapar man exempelvis en tillgänglig<br />
verksamhet och tillgänglig information? Med kund, medarbetare och arbetsgivarperspektiv.<br />
Ord är viktiga. Vi reder ut begreppen, handikapp och funktionshinder vad gäller? Vem kan<br />
jobba hos oss? Om värderingar och omedvetna fördomar. Ni får delta i ett engagerande spel<br />
om värderingar.<br />
Vi belyser hur många som har en funktionsnedsättning.<br />
Sid 14 (22)<br />
Ni får tips på material och verktyg som ni kan använda i ert projekt och förslag på<br />
fördjupningsutbildningar. Utbildningen är interaktiv, gruppövningar varvas med föreläsningar<br />
och erfarenhetsutbyte. Vi sammanfattar dagen och planerar för återkommande<br />
utbildningstillfällen.<br />
Vi har i samverkan också jobbat med ett förslag till tillgänglighetsseminarium vintern 2011<br />
med Dalalyft och näringslivskontoret där vi bjöd in 200 företag. Det blev för få anmälda och<br />
seminariet fick ställas in.<br />
Näringslivskontoret i Falun inbjöd till seminarium i maj 2011 där vi och Dalalyftsprojektet<br />
deltog<br />
Om vi ska beskriva lägesbilden för deltagare i projektet så har få haft fysiska hinder. Däremot<br />
medicinska diagnoser som är kroniska och som kräver behandling och som innebär viss<br />
nedsättning i deltagarens förmåga. Vissa har också diffusa smärttillstånd som de angett som<br />
besvärande. Annat som vi vet är läs- och skrivsvårigheter och som visat sig efter ett tag.<br />
Regionala prioriteringar<br />
Redogör för de eventuella regionala prioriteringar som ni arbetat med.<br />
Vi har som angavs i projektansökan följt Arbetsförmedlingens Arbetskrafts- och<br />
kompetensförsörjnings rapport <strong>2008</strong> rörande Dalarnas län rörande kompetensbrist. Citat "Fler<br />
behövs i meningsfullt arbete och människor från andra länder behöver skapa sin tillvaro i<br />
Dalrna. Arbetskraftens kompetens behöver anpassas till näringslivets och den offentliga<br />
sektorns behov och de jobb som erbjuds måste göras mera attraktiva.<br />
Teoretiska beräkningar av arbetskraftsbehovet i Dalarna visar på en komplicerad<br />
bristsituation. Lika många som tillträder arbeten som de som lämnar arbetsmarkanden.m<br />
Tillskottet måste sökas bland arbetssökande,långtidssjuksrivna, nyanlända invandrare och<br />
inflyttare.<br />
Detta föranledde flaskhalsproblem som då ansökan skrevs påverkade länets tillväxt starkt.<br />
Många yrkesområden kräver svenskt B-körkort. Saknar man det så hindras man att ta jobb<br />
inom bl a service, transport, vård och omsorgsyrken.""<br />
Vi kan konstatera att vi utbildat mot bristyrken på fordonssidan, inom industrin, vård och<br />
omsorg mm. En del har inte fått jobb i regionen men väl i andra delar av Sverige och Europa.<br />
Kontaktpersoner på Region Dalarna ansvarig för kompetensförsörjning har besökt oss för att<br />
få en inblick i vårt arbetet med nyanlända kvinnor.<br />
Handläggare deltog i slutseminariet för Insteget.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 15 (22)<br />
Vi hade också planerat att låta kvarvarande deltagare fortsätta i Sigridprojektet och fasa ut<br />
från Insteget. Tyvärr stötte det på problem då deltagaran inte var inskrivan i AF:S system och<br />
därmed ej prioriterade. En effekt av att inte kunna föstå samhällets olika system för att vara<br />
tillgänglig.<br />
Även i jämställdhetsintegrering och i regionalt hänseende så har Dalarna en starkt<br />
könsuppdelad arbetsmarknad som skiljer sig från övriga landet. Måna kvinnor befinner sig i<br />
vård, omsorg och deltidsanställningar med en lönebildning som ligger långt under mannens<br />
inkomster. Det finns omsrivet i Dalarnas jämställdhetsstrategi.<br />
Vi har arbetat utifrån de diskussionsseminarier för kvinnor respektive män och påbörjat<br />
attitydarbetet om egen försörjning. Beskrivet under jämställdhetsintegrering.<br />
Vi har också i samverkna med Dalawux hållit gemensamma informationstillfällen ex. Dalalyft<br />
för tillgänglighet.<br />
Spridning och påverkansarbete<br />
Redogör för hur ni arbetat med spridning och påverkansarbete.<br />
- Vilka personer/organisationer har ni riktat er till?<br />
- Hur kan projektets idéer och erfarenheter omsättas i annan verksamhet?<br />
- Vilka ytterligare insatser för påverkansarbetet skulle behövas för att nå dit ni vill? Vem/vilka bör<br />
göra det?<br />
Arbetsförmedlingen lokalt i Falun och regionalt: Samverkan omkring aktivitet NYL-dagar för<br />
projektdeltagare 2009. Handläggare från AF. med i arbetsgruppen 2009-2010. Formella och<br />
informella möten med jämna mellanrum. Intresse från AF angående arbetssätt inför<br />
etableringen.<br />
Kopparstadens bostadsbolag samtlig personaldag: Projektet föreläste på ett seminarium med<br />
all anställd personal angående integrationens arbetssätt.<br />
Länsstyrelsen Dalarna: Inforamtion återkommande om projektet till integartionssmordnare.<br />
slutseminariet 30/9-11 hölls på länsstyrelsen<br />
LOTS-projektet Ockelbo. Har besökt oss 2009<br />
Ungdomsstyrelsen:Har återkommande ställt olika frågor av intresse för dem rörande<br />
praktikplatser, mallar mm<br />
Kommunstyrelsens arbetsutskott i Falun.<br />
Kontakter med Dalapressen, lokalpress, personaltidning Falu kommun med jämna mellanrum<br />
<strong>ESF</strong>-mässa i Karlstad 2009<br />
Kontakt via vår förvaltningschef med reporter på Dagens Nyheter Lasse Granestrand Skickat<br />
Power point på slutseminarium Drömmen om ett jobb. Intresse för körkortsutbildningen och<br />
dess resultat.<br />
Processtödsseminarierna: Med Angela Nilsson där projektledare träffats och delgett varandra<br />
information om olika arbetssätt i <strong>ESF</strong>projekt.<br />
Skolinspektionen: Inspektion av vuxenutbildningen. Inspektionen intesserar sig för<br />
tillvägagångssättet mellan SFI, praktik och snabbt arbetsmarknadsinträde. Falun har en<br />
jämförbart bättre avbrottsstatistik än kommungruppen och landet nationellt 2010. Trots
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
avbrott från SFI för yrkessvenska och praktik i projektet.<br />
Extern utvärdering<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 16 (22)<br />
Redogör för hur den externa utvärderaren (om det är aktuellt) konkret bidragit i projektarbetet. Vilket<br />
stöd har det varit för projektledningen och hela projektet?<br />
Joachim Schäfer Nordeg AB har följt vårt arbete och bistått med strategiska analyser på<br />
resan.<br />
Dokumentation finns i halvtidsrapporteringen här i förkortad version på grund av utrymmet<br />
här i projektrummet.<br />
Utvärderingens syfte & metod<br />
De bedömningar som görs i denna rapport tar inte fasta på grad av måluppfyllelse utan om<br />
Insteget verkar vara på rätt väg.<br />
Presentationen struktureras under rubriker som går tillbaka på den kända och praktiskt<br />
användbara SWOT-modellen.<br />
Styrkor<br />
Projektets främsta styrka och förtjänst är att det utförs ett idogt och målmedvetet arbete av<br />
projektpersonal som representerar erfarenhet, situa-tionsanpassning och strategisk blick.<br />
En betydelsefull fördel är att flera av nyckelaktörerna inte behöver dela tid med andra projekt<br />
eller uppgifter, och att det äger rum dels en nära vardaglig samverkan mellan framför allt<br />
projektledare, praktiksamordnare och integrationshandläggare och dels veckovisa<br />
koordineringsmöten i arbetsgruppen.<br />
Arbetsgruppens veckomöten är den främsta, och tills trepartssamtal (se mer om detta nedan)<br />
kommer igång, också den enda verksamma integrativa mekanismen på organisationsnivå.<br />
Även om det framför allt är operativa frågor som diskuteras kan arbetssätt sägas vara<br />
huvudtema för mötena, och genomgångar av i varje ögonblick inskrivna deltagare vittnar om<br />
ett individ-centrerat syn- och arbetssätt.<br />
Svagheter<br />
Av direkta brister noteras endast en att trepartssamtal med klienten i centrum inte har<br />
etablerats och blivit rutin. Behovet har visat sig i en rad administrativa krockar, t.ex. att när<br />
en och samma person kan bli föremål för okoordinerade beslut eller erbjudanden inom<br />
Insteget respektive AF.<br />
Detta förklaras med att AIK och AF inte har tillgång till varandras handläg-garsystem men<br />
även att belastningen på AF har gjort det svårt att få tid till avstämningar. Deltagarna är inte<br />
helt medvetna om myndighetsgränserna och även om man inte bekymrar sig över detta kan<br />
det leda till både förvirring och att man försöker utnyttja luckor och svagheter i systemet.<br />
Detta accentueras när deltagarna, har det visat sig, ofta ändrar sig i fråga om vilka åtgärder<br />
man vill delta i.<br />
Bland deltagare har det funnits en tendens till att vilja lämna projektet och återgå till SFI. Ett<br />
skäl är att man kommit till insikt om att språkfärdigheterna inte räcker för praktik eller<br />
studier, men funktionärer har en känsla att SFI lockar genom en mindre tidsinsats. Problemet<br />
kan lösas på två sätt antingen genom att SFI bedrivs på samma villkor som deltagande i<br />
Insteget och eller genom att kombinera språkundervisningen med andra aktiviteter.<br />
Flera av uppgiftslämnarna menar att det framför allt är kvinnor som gärna stannar kvar inom<br />
SFI, något som i så fall utmanar projektets jämställdhetssträvanden.<br />
Utmaningar<br />
Några direkta hot mot projektets genomförande eller måluppfyllelse syns inte, och rubriken<br />
har därför ändrats till utmaningar för av sådana finns det några att redovisa.<br />
Huvudutmaningen ligger fortsatt i att tänka och agera långsiktigt. Ett exem-pel på vad det<br />
innebär har sin grund i att projektet och dess samverkande aktörer endast kan påverka<br />
utbudssidan. När det gäller efterfrågan på arbetskraft är den dämpad och dessutom avvecklas<br />
okvalificerade arbeten i snabb takt. Om lågkonjunkturen blir ihållande kan den<br />
omstrukturering som följer med denna påverka efterfrågan genom högre krav för anställning,
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 17 (22)<br />
samtidigt som ekonomin tvingar offentliga aktörer att hålla igen på serviceutbyggnad. Den<br />
stora utmaningen ligger därför i målet att öka passningen mellan arbetskraftsutbudets<br />
egenskaper och arbetsgivares behov.<br />
Utgångsläget för flertalet inom målgruppen är sådant att man tyvärr inte kan vänta sig annat<br />
än att det tar tid innan man kan erbjuda en person (som i extremfallet är analfabet på sitt<br />
modersmål och saknar utbildning) en praktikplats, för att inte tala om anställning. Ledtider på<br />
i genomsnitt åtta år vittnar om en påtaglig risk för ett permanent utanförskap som måste<br />
mot-verkas med råd och dåd bidra till att korta vägen till arbete och självförsörjning.<br />
Samtidigt har många deltagare svårt att ta till sig tanken att det kan krävas flera<br />
praktikperioder och flera års aktiviteter innan man kan bli självförsörjande. Projektet måste<br />
alltså lyckas med det pedagogiska konststycket att skapa rimliga förväntningar och samtidigt<br />
motivera till aktivitet.<br />
Givetvis utgör det en ständig utmaning att hålla hög kvalitet på handlägg-ningen, framför allt i<br />
utredning och upprättande av handlingsplaner. Utvärderingen har inte analyserat<br />
handlingsplanernas relevans men i ett projekt av Instegets karaktär är det nödvändigt att<br />
återkommande diskutera hur aktiv vägledning och handledning bör vara. Med tanke på hur<br />
ansvar och re-surser fördelas mellan samhällsaktörer är trepartssamtal (mellan klient,<br />
handläggare och AF) sannolikt en nödvändig förutsättning för att nå projektets mål. Vidare<br />
måste processen frammana eller ta vara på existerande initiativlust och motivation hos<br />
deltagarna. När man har hittat de kombinationer av åtgärder som bäst gagnar individen,<br />
gäller det i följande steg att be-hörig aktör fattar nödvändiga beslut och att utfallet av praktik<br />
eller studier följs upp. Ett annat inslag i denna utmaning utgår från att deltagarna ändrar sig<br />
så ofta att projektpersonalen kan ha svårt att hänga med och att motverka tendenser till<br />
taktiskt agerande t.ex. i fråga om den särskilt förmånliga åtgärden körkortsutbildning.<br />
Samt delar av slutrapporten här: ( <strong>Slutrapport</strong>en är mycket omfattande och kan inte kopieras<br />
in i sin helhet här pga utrymmesbrist men bifogas i pappersversion tillsammans med<br />
slutrapport och missiv)<br />
Erfarenheter för framtida bruk<br />
Även om ansvaret för etableringen har övergått till Arbetsförmedlingen kommer kommunen<br />
fortsättningsvis i hög grad ha ansvar för målgruppen, alltså för boende, skolgång, förskola o.s.<br />
v. Huvudanledningen är att statistiken tyvärr gör troligt att det inte är särskilt stor andel som<br />
kommer att ha trygg anställning vid etableringsperiodens slut.<br />
Detta innebär att det arbetssätt som utvecklats utifrån principerna arbetslinje och<br />
heltidsengagemang, och som visat sig fungera väl, har bevarandevär-de. Den fördjupade och<br />
individualiserade handläggning som erbjudits har allmänt sett stärkt deltagarnas motivation<br />
att via praktik och utbildning för-söka ta sig ut på arbetsmarknaden. Även om arbetssättet<br />
drar större kost-nader jämfört med hur man arbetade före Insteget, är det sannolikt att<br />
intäktssidan väger upp merkostnaden.<br />
Vad gäller samverkan förväntningarna grundar erfarenheterna från projektet tre viktiga<br />
slutsatser:<br />
1 Den organisation som har initiativet måste anstränga sig för att få alla tilltänkta<br />
samverkansparter att delta redan under planeringsfasen<br />
2) Var noga med att identifiera och beskriva de samverkansbrister som ingår i problembilden<br />
3) När förväntningarna på art och grad av samverkan har utkristalliserats bekräftas detta i<br />
samverkansavtal som tydliggör vad respektive part ska bidra med och fördelning av<br />
beslutskompetens.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Egenutvärdering<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Redogör för hur ni själva arbetat med att utvärdera ert arbete. Vilket stöd har det varit för<br />
projektledningen och hela projektet?<br />
Sid 18 (22)<br />
SWOT analys har använts för att utveckla arbetssätt i arbetsgruppen. Utifrån analysen har vi<br />
identifierat hot, styrkor, svagheter och möjligheter. Vi har kunnat avgränsa problemområden<br />
och bearbeta svårigheter samt bibehålla våra styrkor, utveckla möjligheter vilka också blir<br />
våra framgångsfaktorer.<br />
Se nedan hur vi gjorde:<br />
2009-04-14.<br />
Efter Instegets första 3 månader(feb-april -09) gjorde projektgruppen en SWOT-analys.<br />
Hot<br />
Tryggheten i det traditionella systemet (komvux).<br />
Oenig omgivning.<br />
Negativt snack inom flyktinggruppen.<br />
Långsam rekrytering betyder bekymmer med projektekonomin.<br />
Sfi:s konkurrens med yrkessvenskan.<br />
Individens egen vilja (vill ej vara med – ”bekvämare” med traditionell sfi?)<br />
Svagheter<br />
SFI kan påverka deltagarna<br />
Sfi (sfi:s ställning är ej så stark att den utgör ett hot men kan däremot försvaga Instegets<br />
verksamhet)<br />
Personens språknivå<br />
Inte högt anseende hos de rekryterade deltagarna ( i alla fall inte lika ”högt” som hos oss som<br />
jobbar)<br />
För många som tycker!<br />
Otydligt för deltagarna. Vad får man?<br />
Möjligheter<br />
Nytt arbetssätt – som kan permanentas efter projektets slut.<br />
Tydligare målsättning.<br />
Körkort.<br />
Ett nytt sätt att introducera på.<br />
Bra resurser till arbete.<br />
Alla kan bidra med något.<br />
Regelbundna besök på Kulturarvet av Elisabeth och Amel (motivera, uppmuntra och förklara)<br />
Många resurser runt varje deltagare.<br />
Arbetsplatsförlagd utbildning.<br />
Styrkor<br />
Många som engagerar sig.<br />
Individens meritförteckning blir tydligare och bättre.<br />
Bra ledarskap.<br />
Arbetsglädje!<br />
Vi är många som engagerar oss.<br />
Reella jobbmöjligheter ökar.<br />
Drivkraften som genereras när någon får jobb.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 19 (22)<br />
Sammanfattning av SWOT-analysen:<br />
Det tar sin tid att ändra fokus till jobblinjen inom Instegsprojektet, att inte bedömning av<br />
språkkunskaper är avgörande!<br />
Det kan kännas besvärande att rekrytera deltagare så tidigt från SFI till projektet. Deltagarna<br />
har svårt att lämna det traditionella systemet.<br />
Kraftsamlingen i projektet med resurserna är väldigt bra!<br />
Individen rustas för arbetsmarknaden! Nytt arbetssätt är i sikte!<br />
Vårt engagemang är mycket viktigt och drivkrafterna ökar när någon får jobb!<br />
Vi har återkommit till analysen ovan under åren för att vi över tid kan se hur vi kunnat gå<br />
vidare utifrån det som ansågs oöverstigligt i början.<br />
Så småningom gjordes en halvtidsutvärdering av Nordeg vår utvärderare Joachim Schäfer där<br />
vi tog bestämde att vi under hösten2010 ska ta en dag för "timeout" och sortrera ut<br />
framgånsfaktorer och definitioner som vi ska bära med oss för framtiden. Här görs också<br />
avstamp för ett etablerat arbetssätt och att övergången mellan integrationsenhetens eget<br />
arbete och projektet blir ett gemensamt arbetssätt.<br />
Framgångsfaktorer så här långt:<br />
Projektet förfogar över olika användbara verktyg i den egna förvaltningen (vux,<br />
integration och AME)<br />
Medel till busskort och körkortsutbildning<br />
Kommunal medfinansiering i form av introduktionsersättning och försörjningsstöd<br />
(hanterbart system)<br />
Styrfart, uppföljning och ledning i projektet<br />
Goda relationer till näringslivet (som ställer krav på oss och deltagarna)<br />
Forts.hösten 2010<br />
Utvärdering:<br />
Från halvtidsutvärderingen i maj beslutat för att göra en ”time-out –dag” 7/9 för att följa upp<br />
vissa kriterier som vi inte hunnit bearbeta. Våren var mycket hektisk eftersom vi gått över till<br />
ett heltidssystem för alla.<br />
Det tvingade fram utvecklingsarbete men också många frågetecken för arbetsgruppen. Idén<br />
till dagen kom i från vår utvärderare på Nordeg eftersom han följer projektet med intervjuer<br />
och analyser. Det vi ska jobba vidare med och förbättra från minnesanteckningarna är<br />
följande:<br />
STYRKOR<br />
Statistik<br />
Tidigare erfarenheter<br />
Kvinnorna syns och får möjligheter<br />
Körkort = jobb<br />
Självförsörjning<br />
STYRKOR – kommentarer:<br />
•Bra med specificerad statistik utifrån uppnådda resultat och jämställdhetsperspektiv så att<br />
man tydligare ser tendenser<br />
•Tack vare vår tidigare erfarenhet vet vi vad som fungerar bra<br />
•Delade meningar om kvinnorepresentationen. Ses också som svaghet och/eller utmaning.<br />
•De som tagit körkort har fått jobb. Arbetsgivarna anställer i högre grad när de informeras om<br />
att personen håller på att ta körkort.<br />
•Konsekvent tillämpning av arbetslinjen ger kortare väg till första praktikupplevelsen. Arbete<br />
fungerar ofta trots sänkta språkkrav.
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
MÖJLIGHETER<br />
Kännedom om målgrupp<br />
Nysatsning på arbetspraktik<br />
Generationsskiftet<br />
Samverkan<br />
Positiva förebilder<br />
Individualisering<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 20 (22)<br />
MÖJLIGHETER - kommentarer:<br />
•Kännedom om målgruppen underlättar lyckad matchning till jobb.<br />
•En samordning av praktikplatser kopplade till studier är på gång i Falu kommun.<br />
•Generationsskiftet: Var finns företagarna? Kan Näringslivskontoret hjälpa till med kontakter?<br />
•Vuxenutbildningens orienteringskurs ”Prova- på- starta eget” börjar 18 oktober.<br />
•Soc, Af, Integrationsenheten och Sfi-utbildningen har fått bättre samverkan via projektet.<br />
•Praktiskt tips från Joachim Schäfer angående samverkan i projekt: Analysera först<br />
förutsättningar och gör sedan ett skriftligt samarbetsavtal vad var och en ska bidra med i<br />
projektet.<br />
•Bjud in personer som har lyckats få jobb och bli självförsörjande, t ex till<br />
samhällsinformationen och låt dem berätta hur de gjorde och hur de upplever skillnaden.<br />
•Bättre resultat har uppnåtts genom att i hög grad utgå från individens önskemål och<br />
möjligheter. Individens eget ansvar kommer då också mer i fokus<br />
Vi startar en aktivitet i september med språk och keramik för svaga illiterata kvinnor med<br />
mycket långt till arbetsmarkanden. Medel till detta finansieras av integrationsenheten Under<br />
hösten så kommer vi att titta mera på alfabetisering för denna målgrupp. De ska också gå ut i<br />
praktik.<br />
När Insteget avslutas så kommer integrationsenheten att fortsätta med samma arbetssätt<br />
som under projekttiden.<br />
Kommentarer och tips<br />
Vilka tips skulle Du vilja delge framtida projekt? Vad gick bra och varför? Vad gick mindre bra och<br />
varför?<br />
Viktigt att äga alla verktyg i ett stort projekt.<br />
Är det samverkan mellan olika aktörer räkna med att någon alltid ska stå för kostnaderna för<br />
att samverkan ska kunna genomföras. Beräkna över tid.<br />
Sammanhållen finansiering underlättar.<br />
Har man tillgång till medfinansieringen här i form av introduktionsersättning, försörjningsstöd<br />
så har man grundbulten för arbetet.<br />
Det lättaste är sedan att jobba med aktiviteter, utbildningar mm.<br />
Ha variation på aktiviteter. Hur ser lärandet ut när man inte kan tillgodogöra sig ett språk?<br />
Var kan man börja om en deltagare saknar metod för eget lärande? Praktiskt estetiskt
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
Sid 21 (22)<br />
kanske: Tälja- tala, lära-lera, den egna hälsan,folkbildningen och studieförbunden har fina<br />
möjligheter att upphandla.<br />
Vi har benämt vårt arbete med att rusta deltagare för arbetslivet i Sverige på olika sätt. Att<br />
bygga en referensram med erfarenheter och kontakter tidigt eller göra en ny meritportfölj om<br />
man så vill.<br />
Ha goda kontakter med olika leverantörer av aktiviteter , följ upp och dokumentera.<br />
Att motivera individen att gå framåt är synnerligen viktigt. Var tydlig. Presentera vägar som<br />
leder till progression och utveckling för den enskilde, uppmuntra och stötta. Berätta med tolk<br />
eller språkstöd hur individen kan nå delmål och slutligt mål.<br />
Om en planering inte fungerar, diskutera med deltagaren, prova något annat ändra riktning<br />
och handlingsplan. Kan behövas flera gånger. Låt inte tiden bara gå om deltagaren inte går<br />
framåt. Ändra förutsättningar och stå fast vid målet. Ligg steget före i planering.<br />
En stor fördel är att arbetsgruppen är övertygad från början om projektets betydelse till<br />
förändring. Intervjua arbetsgrupp om ideér, prova samtalsmetodik, gör studiebesök<br />
tillsammans, bjud in andra projekt. Ha höga förväntningar på arbetsgruppen. Utveckla<br />
arbetssättet för alla. Följ upp.<br />
Skaffa som projektledare starkt stöd från ledning och styrgrupp hela tiden. Det är lång<br />
projekttid i programområde 2 och det gäller att hålla styrfart!<br />
Om projektet är involverat mellan olika myndigheter, försök att hitta möjligheter så att<br />
fördelar nås hos alla.<br />
Ibland uppstår spänningar mellan aktörer och låsningar. Går det att komma vidare? Finns<br />
förbud? Stanna upp och titta på det som fungerat bra och är framgångsrikt. Gör förändringar i<br />
avtal om det behövs. Revidera och beskriv i lägesrapporter.<br />
Se till att deltagarna är uppdaterade i olika samhällssystem som ex. inskrivna på<br />
Arbetsförmedlingen om de ska vara aktuella för Instegsjobb eller nystartsjobb. Deltagarna har<br />
svårt själva att förstå ex. skriftlig information från Arbetsförmedlingen om de ska kvarstå som<br />
inskrivna passivt medan de gör annan aktivitet. ( Kanske försvinner med nya etableringen)<br />
Ha diskussioner angående samhällsteman ex. jämställdhetsfrågor/integrering, barnens<br />
rättmm. Ett mycket stort intresse hos våra deltagare både om framväxten av jämställdhet<br />
men också kulturella likheter och olikheter.<br />
Bjud in media, lokal press och andra till informations-spridningsträffar.<br />
Kontaktpersoner<br />
Vilka personer kan den som är intresserad av ytterligare information kontakta?<br />
Amel Mujic integrationschef amel.mujic@falun.se023/82879<br />
Frågor om integration, målgrupp,regelsystem, SFI, samhällsorientering, mångfald<br />
Elisabeth Lundgren projektledare e-post:elisabeth.lundgren@falun.se Tel: 023/82909<br />
Frågor om Instegsprojektet, samordning, styrning, ledning, ekonomi,<br />
jämställdhetsintegrering, tillgänglighet, uppföljning, dokumentation
<strong>ESF</strong> <strong>Slutrapport</strong> genomförande 20111010 Ver 1.03<br />
Diarienummer<br />
<strong>2008</strong>-3060341<br />
John Nises utvecklingschef e-post:john.nises@falun.se 023/82344<br />
Frågor om idéer och tankegångar bakom projektet och projektansökan, ledning<br />
Annika Nyström förvaltningschef e-post:annika.nystrom@falun.se 023/82692<br />
Frågor av övergripande karaktär, omvärldsanalys, idéer bakom projektansökan, styrning<br />
Joachim Schäfer utvärderare e-post: joachim.schafer@nordeg.se<br />
Frågor om uppföljning och utvärdering, analys av forskiningskaraktär<br />
Torsten Moberg studievägledare e-post:torsten.moberg@falun.se Tel: 023/82346<br />
Frågor om studievägledning, utbildning anpassad för målgruppen, samordning med andra<br />
aktörer ( AF, soc)<br />
Sid 22 (22)<br />
Kerstin Wickander handläggare integration e-post:kerstin.wickander@falun.se Tel:023/82636<br />
Frågor om individuella handlingsplaner för målgruppen, uppföljning och revidering av<br />
handlingsplan för målgruppen<br />
Sonja Johanssson handläggare integration e-post:sonja.johansson@falun.se Tel: 023/ 82727<br />
Fråor om individuella handlingsplaner för målgruppen, uppföljning och revidering av<br />
hadnlingsplanen för målgruppen<br />
Britta Lennblad praktiksamordnare e-post:britta.lennblad@falun.se Tel: 023/82697<br />
Praktiksamordning, kontaktperson för arbetsgivare och rekrytering av praktikplatser till<br />
deltagare<br />
Ing-Marie Järnberg projektekonomi e-post: ing-marie.jarnberg@falun.se Tel:023/ 82906<br />
Projektekonomi<br />
Elisabet Johansson/Wixby projektadministratör åren 2009-2010 e-post:elisabet.wixby@falun.<br />
se Tel: 023/82814<br />
Protokoll/minnesanteckningar arbetsgruppsmöten, styrgruppsmöten,halvtids-slutseminarium<br />
och registering i studieadministrativt system