ME16 - Projektplan (enkel) - Högskolan Dalarna
ME16 - Projektplan (enkel) - Högskolan Dalarna
ME16 - Projektplan (enkel) - Högskolan Dalarna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 1 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
<strong>Projektplan</strong><br />
Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 2 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
Innehåll<br />
1 Mål ...................................................................................................................................... 3<br />
1.1 Bakgrund och projektidé .............................................................................................. 3<br />
1.2 Projektmål ................................................................................................................... 3<br />
2 Plan ..................................................................................................................................... 4<br />
2.1 Beslutspunkter, milstolpar ........................................................................................... 4<br />
2.2 Projektkalkyl ................................................................................................................ 4<br />
3 Organisation ...................................................................................................................... 5<br />
4 Arbetsformer ...................................................................................................................... 5<br />
5 Bilagor och referenser ....................................................................................................... 5<br />
Bilaga 1: Projektbeskrivning ...................................................................................................... 6<br />
Utgåvehistorik för dokumentet<br />
Utgåva Datum Kommentar<br />
P1.0-1 121214 Underlag för godkännande, BP3<br />
P1.0-2 130304 Justeringar/kommentarer av programledare<br />
1.0 130308 Slutgiltig version<br />
Basfakta<br />
Godkännande<br />
Beställare/Projektägare:<br />
Elin Holmsten<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 3 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
1 Mål<br />
1.1 Bakgrund och projektidé<br />
Projektet är en pilotstudie som ska undersöka hur narrativa principer för audiovisuell kommunikation<br />
kan användas för att stärka och utveckla digitala närmiljöer, framförallt i samband med<br />
distanslärande. Fokus kommer primärt att läggas på aspekter av ljudets (och då framförallt röstens)<br />
användning, både vad gäller tekniska förutsättningar och kommunikativa funktioner. I detta kommer<br />
även ljudets intermodala relationer till visuella aspekter att inkluderas.<br />
Studiens övergripande frågeställning är: Hur kan kunskaper om ljudets kommunikativa berättande<br />
funktioner och potential, i samverkan med bild, användas för att utveckla (design av) audiovisuella<br />
lärandemiljöer online och på distans?<br />
Utgångspunkten är att studera hur tekniska och narrativa principer relaterade till ljud, så som de t.ex.<br />
tillämpas i film och datorspel, kan användas för att utveckla den interpersonella dimensionen av<br />
nätbaserad kommunikation och lärande. Detta ska göras genom att utgå ifrån några befintliga<br />
nätbaserade lärmiljöer vid HDa. Med hjälp av enkätstudier och intervjuer av studenter och lärare ska<br />
den audiovisuella upplevelsen undersökas, med fokus på både ljudets tekniska och narrativa<br />
funktioner. Avsikten är att också engagera studenter i ljud- och musikproduktion, inom ramen för<br />
kurser i projektarbete, för att genomföra ett eller flera experiment där olika aspekter av ljudkvalitet<br />
manipuleras.<br />
Som primär utkomst av pilotstudien planeras ett par artiklar för vetenskapliga tidskrifter, samt en eller<br />
två konferenspresentationer. Målsättningen är att sedan bygga vidare på denna studie med fortsatt<br />
forskning, finansierad med externa medel.<br />
En mer detaljerad beskrivning av projektet finns i bifogade bilagor.<br />
1.2 Projektmål<br />
Tidpunkt: Januari 2014<br />
Resultat: Projektet drivs som ett utvecklingsprojekt inom NGL med pedagogisk inriktning (i linje<br />
med Mål B, enl. programmets beskrivna effektmål). Projektet fokuserar på att<br />
identifiera och beskriva faktorer i den audiovisuella lärandemiljön som kan stärka<br />
förutsättningar för ett fördjupat och engagerat lärande.<br />
Bidrar till tydlig identitet som ledande i NGL (enl. Mål C). Projektet har potential att<br />
bidra till att visa upp <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong>s NGL-relaterade forskning, bl.a. genom<br />
medverkan på konferenser och i vetenskapliga tidskrifter. Målsättning är också vidare,<br />
externfinansierad, forskning utifrån detta projekt.<br />
Ytterligare en målsättning är att bidra till en stabil och erkänd forskningsmiljö inom NGL<br />
(enl. Mål F). Projektet vill bli en del av forskningsmiljön inom NGL vid HDa. Samverkar<br />
gärna med andra forskare med relaterad inriktning. Publicering av artiklar m.m.<br />
På längre sikt ska projektet bidra till högre kvalitet på utbildning vid <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong><br />
(enl. Mål A). Projektets resultat kan belysa, och implementeras i, <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong>s<br />
egna distanskurser.<br />
Kostnad: SEK 330 000<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 4 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
2 Plan<br />
2.1 Beslutspunkter 1 , milstolpar 2<br />
Följande beslutspunkter (BP) och milstolpar (MS) är definierade:<br />
Datum BP 3 MS Beskrivning<br />
2012-12-18 BP3-4 4 <strong>Projektplan</strong> fastställs av projektägaren, dvs. akademiledningen<br />
2013-04-01 MS2 Inledande planering och förberedelser klara (inl. teoriunderlag,<br />
skiss intervjuer, personliga kontakter tagna, tekniska<br />
förutsättningar undersökta).<br />
April 2013 BP5 5 Projektägare beslutar om fortsättning eller förändring utifrån<br />
inlämnad statusrapport (och beslut om att gå in med ansökan<br />
om ytterligare medel)<br />
2013-06-07 MS3 Tester, intervjuer och enkäter genomförda, huvudsakligen med<br />
ämnena Japanska och Ljud- och musikproduktion.<br />
Sept. 2013 BP5 Projektägare beslutar om fortsättning eller förändring utifrån<br />
inlämnad statusrapport (och beslut om att gå in med ansökan<br />
om ytterligare medel)<br />
2013-11-04 MS4 Bearbetning av empiri, analys, ev. någon kompletterande<br />
insamling av empiri genomfört.<br />
Dec. 2013 BP7 6 Slutrapport lämnas och till projektägaren som fattar beslut om<br />
hur resultatet av projektet på bästa sätt förvaltas<br />
2013-12-20 MS5 Slutrapport klar. Presentation vid högre seminarium genomfört.<br />
Artiklar (en eller två) skrivna och inskickade till lämplig<br />
internationell vetenskaplig tidskrift. Beslut om projektets<br />
eventuella fortsättning, och om ev. extern ansökan taget.<br />
2.2 Projektkalkyl<br />
Kalkylpost Timmar<br />
Kostnad<br />
Projektledning och genomförande 510 330 000<br />
Summa: 330 000<br />
1 Förutbestämt tillfälle när styrgruppen sammanträder och fattar beslut om fortsatt verksamhet.<br />
2 Valt tillstånd/läge i produktionsmodellen för mätning av resultat<br />
3 http://ppsonline.du.se/disp/sv/standard/standard/ah76/id.htm?embed=true<br />
4 BP3-4 Beslut om att det finns tillräckligt bra underlag för att ta fram det överenskomna resultatet. Avser<br />
överenskommelse om godkännande av förberedelser och starta genomförandet. Alternativt fortsätt/gör om<br />
arbetet eller avbryt projektet. Beslutsunderlag är projektplan (<strong>enkel</strong>) inklusive beskrivning av resultatet<br />
5 BP5 Beslut om att fortsätta eller förändra projektåtagandet<br />
6 BP7 Godkännande av överlämning av ansvaret för resultatet.<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 5 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
3 Organisation<br />
Roll Namn Tel/E-postadress<br />
Styrgrupp Akademin Språk och mediers ledningsgrupp Ulf Magnusson<br />
070-3788236/uma@du.se<br />
Projektledning Johnny Wingstedt 070-590 84 68<br />
4 Arbetsformer<br />
5 Bilagor och referenser<br />
Bilagor<br />
jwi@du.se<br />
Bilaga Dokumentnamn Utgåva, datum<br />
1 Projektbeskrivning 2012-05-29<br />
2 Komplettering 2012-09-21<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 6 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
Bilaga 1: Projektbeskrivning<br />
6 Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande<br />
Ansökan om projekt, NGL. Johnny Wingstedt<br />
På senare tid har utvecklingen av, och intresset för, distanslärande intensifierats i rasande tempo. Vårens konferens<br />
Next Generation Learning Conference 2012 vid <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong> visade många spännande exempel på den<br />
utveckling som sker både nationellt och internationellt. En framväxande diskussion i den pågående utvecklingen är<br />
vad man vinner respektive förlorar med denna form för lärande, jämfört med högskolans traditionella klassrums-<br />
och seminarieform där det personliga mötet är av central vikt.<br />
På ledarplats i DN den 7 maj 2012, sammanfattar och diskuterar författaren, journalisten och kolumnisten David<br />
Brooks, i artikeln En tsunami av kunskap, den senaste tidens explosionsartade ökning av online-kurser. Han tar i<br />
detta sammanhang upp de vanligaste invändningarna mot ”online-lärande”. Eftersom hans sammanfattning<br />
summerar de väsentligaste frågorna i förevarande projektansökan, tar jag den som utgångspunkt för mitt fortsatta<br />
resonemang. Följande citat är alla hämtade ur Brooks artikel.<br />
En grundläggande fråga som Brooks tar upp är vad som går förlorat i avsaknaden av det personliga mötet: ”Kommer<br />
onlineutbildningen att försvaga det starkt personpräglade närsamhälle som den traditionella akademiska miljön<br />
skapar?/…/Hur mycket kommunikation går förlorad – gester, stämningar, ögonkontakt – när man inte sitter där i ett<br />
rum med en engagerad lärare och intresserade kamrater?”.<br />
En annan fråga berör möjliga konsekvenser av att vissa ämnen, som språk och ekonomi, har visat sig mer lämpade<br />
för distansundervisning än andra: ”Kommer yrkesutbildning i företagsekonomi att få företräde och ämnen som är<br />
svårare att ta in online, som filosofi, att komma på undantag?”.<br />
Från studentens lärandeperspektiv framträder en rad frågor, som berör hur reflektion och kunskapsdjup påverkas av<br />
en lärmiljö som medieras via datorskärmar: ”Kommer snabbläsning på skärmen att ersätta fördjupad läsning?” Till<br />
detta kommer frågan om koncentration och motivation: ”Vad händer med studenter som inte är tillräckligt<br />
motiverade för att sitta klistrade vid sin laptop timme efter timme?”. En följdfråga utifrån ovanstående är den om<br />
bedömning och kunskapskrav: ”Blir kunskapskraven lika höga?”.<br />
I sin artikel fokuserar Brooks på fenomenet att amerikanska elituniversitet som Harvard, MIT och Stanford de<br />
senaste månaderna har satsat stora resurser på att erbjuda webbaserade kurser gratis. Han reflekterar över vilka<br />
konsekvenser detta får för övriga institutioner och lärare: ”Om några stjärnprofessorer kan föreläsa för miljoner, vad<br />
händer då med resten av lärarkåren?”<br />
Frågorna berör olika dimensioner som kommunikation, lärandeprocesser, bedömning och maktförhållanden. Ur<br />
ovanstående frågeställningar föds nya frågor, som utgör fundamentet för denna projektansökan. Några av de<br />
centrala frågorna är: Hur kan digitala audiovisuella miljöer stärkas för att främja det personliga mötet online? Hur<br />
kan digitala lärandemiljöer utformas för att i högre grad skapa förutsättningar för koncentration, motivation och<br />
fördjupat lärande? Hur kan det skapas bättre förutsättningar för ämnen som är underrepresenterade i digitala<br />
lärmiljöer? Hur kan miljöer för distanslärande utvecklas till attraktiva alternativ i konkurrensen med prestigefyllda<br />
elituniversitet?<br />
Ovanstående frågor och resonemang utgör utgångspunkten för denna ansökan om projektmedel för att genomföra<br />
en pilotstudie med fokus på hur narrativa principer för audiovisuell kommunikation kan användas för att stärka och<br />
utveckla digitala lärmiljöer, framförallt i samband med distanslärande. Primärt kommer fokus att läggas på aspekter<br />
av ljudets användning, både vad gäller tekniska förutsättningar och kommunikativa funktioner. I detta kommer också<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 7 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
ljudets intermodala relationer till visuella aspekter att inkluderas. Syftet är att identifiera och beskriva faktorer i<br />
audiovisuella läromiljöer som kan stärka förutsättningarna för engagerat och fördjupat lärande.<br />
Studien kan ses som en naturlig fortsättning på projekt som jag tidigare genomfört, framförallt i samband med min<br />
doktorsavhandling (Wingstedt, 2005, 2008), där kunskapsaspekter kopplade till musikaliska berättarfunktioner i film<br />
och datorspel har studerats. Detta område speglar också min professionella bakgrund som kompositör och<br />
ljuddesigner för berättande media, som film, teater och interaktiva miljöer – och mångårig verksamhet som lektor<br />
vid Kungl. Musikhögskolan i Stockholm där jag framförallt undervisat i ämnen relaterade till musik och ljud för film,<br />
datorspel och reklam.<br />
Den planerade studiens övergripande frågeställning är: Hur kan kunskaper om ljudets kommunikativa berättande<br />
funktioner och potential i samverkan med bild användas för att utveckla (design av) audiovisuella lärandemiljöer<br />
online och på distans?<br />
Studiens bakgrund, teoretiska ram och genomförande beskrivs i följande avsnitt.<br />
7 Bakgrund<br />
Centrala aktiviteter i våra dagliga liv, inom såväl arbete och skola som fritid, är audiovisuellt medierade. Information<br />
vi tidigare huvudsakligen hämtat från den skrivna texten i böcker och papperstidningar, ersätts i stigande grad av<br />
multimodala upplevelser via skärm och högtalare, i ett samspel mellan grafik, rörlig bild, skrift, tal, ljudeffekter,<br />
signaler, musik m.m. Vi tar del av nyheter, underhållning, reklam och information genom nätbaserade och<br />
interaktiva medier. Vi umgås och kommunicerar med vänner, kollegor och myndigheter med hjälp av olika digitala<br />
plattformar. Amatörer, såväl som professionella, producerar själva bilder, film och ljudinspelningar, och förmedlar<br />
dessa via olika nätbaserade forum.<br />
Dessa aktiviteter använder sig av olika principer för berättande och kommunikation som bygger på traditioner och<br />
konventioner med djupa historiska rötter, som kontinuerligt formas och omformas allteftersom kulturer och medier<br />
förändras och förnyas. Idag har vi alla vuxit upp med radio, film och television som viktiga kulturella inslag, baserade<br />
på ljud och bild. Genom att använda medierna lär vi oss de narrativa betydelspotentialer som det multimodala<br />
samspelet erbjuder (Kress 2010, Jewitt 2006). Wingstedt (2005, 2008) samt Wingstedt, Brändström och Berg (2008)<br />
har i en studie visat hur barns och ungdomars kunskaper om musikaliska berättarfunktioner i narrativa medier står i<br />
direkt relation till deras erfarenheter av att se film och spela datorspel.<br />
På senare år har en ökande grad av interaktivitet blivit en del av de digitala medierna, i Internetbaserade<br />
applikationer, i datorspel, mobiltelefoner osv. Gee (2007) har beskrivit principer för lärande som av nödvändighet<br />
behöver vara en del av datorspel, för att användaren ska kunna förstå hur att spela det – vilket är en förutsättning<br />
för att tillverkaren ska kunna sälja produkten och därmed gå med vinst:<br />
You cannot play a game if you cannot learn it. If no one plays a game, it does not sell,<br />
and the company that makes it goes broke. Of course, designers could make the games<br />
shorter and simpler. That’s often what schools do with their curriculums. But gamers<br />
won’t accept short or easy games. So game designers keep making long and<br />
challenging games and still manage to get them learned. How? (Gee, 2007, s. 3-4).<br />
En poäng hos Gee är att det är själva designen – den audiovisuella strukturen och miljön, samt multimodala<br />
narrativa principer – som gör lärandet möjligt, snarare än uttryckliga skrivna eller muntliga instruktioner.<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 8 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
I vårt samspel med audiovisuella och interaktiva medier är aspekter på lärande en ofrånkomlighet. Och i lika hög<br />
grad gäller det omvända: I digitala audiovisuella lärmiljöer är graden av användning av kulturellt etablerade principer<br />
för multimodalt berättande, kommunikation och interaktion en avgörande faktor för hur lärande äger rum.<br />
8 Studiens teoretiska utgångspunkter och genomförande<br />
Studien tar sin teoretiska utgångspunkt i sociosemiotik och multimodalitet enligt Hodge & Kress (1988), van<br />
Leeuwen (2005), Kress (2010), Jewitt (2009) m.fl. Kortfattat beskrivet bygger dessa teoribildningar på uppfattningen<br />
att människor kommunicerar inte bara genom det talade eller skrivna språket, utan också via en rad<br />
kommunikationsmedel (eng: modes) som exempelvis gester, kroppsspråk, bild, ljud, musik osv. En grundläggande<br />
tanke är att vi visserligen kan skapa mening ur gestaltningar och tolkningar som görs utifrån enskilda ”modes”, men<br />
att mänsklig kommunikation i grunden sker via kombinationer av flera olika gestaltningsformer i samspel. Olika<br />
modes har också olika förutsättningar, både materiellt och kulturellt, att gestalta mening. Centralt är även hur vi<br />
skapar mening i relation till olika kontexter och utifrån vårt eget intresse.<br />
Inom ramen för dessa teoribildningar används ofta lingvisten Michael Hallidays (1978) tre övergripande<br />
kommunikativa metafunktioner som modell för att beskriva olika dimensioner av mening. Denna modell utgår ifrån<br />
antagandet att all ”full” kommunikation skapar mening genom att:<br />
• Representera innehåll, tillstånd och händelser i världen (Ideationell metafunktion).<br />
• Gestalta mening om de sociala relationer som uppstår mellan deltagarna i den kommunikativa handlingen<br />
(Interpersonell metafunktion).<br />
• Gestaltas som en koherent ”text” (i vid mening) både internt och i relation till dess yttre sammanhang<br />
(Textuell metafunktion).<br />
Kortfattat kan man säga att de tre metafunktionerna berör kommunikationens innehåll, interaktion respektive<br />
struktur. Den textuella metafunktionen beskrivs också som möjliggörande, som en förutsättning för att<br />
kommunikation av innehåll och interaktion ska kunna ske. Dessa metafunktioner har inom sociosemiotisk<br />
multimodal teori utvecklats till att innefatta alla typer av kommunikationsmedel.<br />
Brooks (2012) konstaterar att ”onlineundervisning ger framförallt hjälp med att ta in information”. Med andra ord:<br />
Online-lärande har, i dagsläget, sin huvudsakliga styrka i den ideationella dimensionen av kommunikation. De<br />
kritiska frågor som ställdes inledningsvis, bl.a. om hur mycket av kommunikationen som går förlorad i avsaknaden av<br />
det personliga mötet, handlar däremot framförallt om kommunikationens interpersonella dimension. Alltså det som<br />
får oss att känna, handla eller reagera – eller som positionerar oss i relation till varandra. Här innefattas också<br />
aspekter relaterade till attityder, bedömningar och ideologier.<br />
Studien kommer att fokusera på hur tekniska och narrativa principer relaterade till ljud kan användas för att utveckla<br />
den interpersonella dimensionen av lärandet, så som den ter sig i nätbaserade lärandemiljöer. Syftet är att på så sätt<br />
adressera och undersöka de huvudfrågor som ställdes inledningsvis. Detta görs utifrån narrativa principer och<br />
teorier om hur ljud används i berättande sammanhang (Wingstedt et al., 2010). Van Leeuwen (1999) beskriver hur<br />
ljud skiljer sig från bild genom att innesluta lyssnaren i den auditiva upplevelsen. Ljudet är på så sätt mer<br />
”inkluderande” än bild (som man måste vända sig mot för att uppfatta) och flera lyssnare tillsammans kan inneslutas<br />
i gemensamma ”akustiska rum” som bidrar till en interpersonell upplevelse av samhörighet. Ljud i film och spel<br />
används ofta som centralt verktyg för att skapa inlevelse, intresse och identifikation – alltså interpersonella aspekter<br />
av grundläggande vikt i en lärandeprocess.<br />
Pilotstudien föreslås sträcka sig över två terminer, i en omfattning av 30% av en heltidstjänst. Den forskningstid jag<br />
nu har i tjänsten (20%, 2012) är dock redan inplanerad för andra aktiviteter, bl.a. konferensbidrag och arbete med<br />
artiklar avsedda för vetenskapliga tidskrifter.<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 9 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
Utgångspunkten blir studier av några befintliga nätbaserade lärandemiljöer vid HDa. Dessa inkluderar<br />
distansprogrammet Musik- och ljuddesign, som ges av ämnet Ljud- och musikproduktion i samarbete med<br />
Linnéuniversitetet och Mittuniversitetet, men målsättningen är att även innefatta andra ämnen. Med hjälp av<br />
enkätstudier och intervjuer av studenter och lärare ska den audiovisuella upplevelsen, med fokus på ljudets tekniska<br />
och narrativa funktioner, undersökas. Avsikten är att också engagera några studenter i ljud- och musikproduktion<br />
inom ramen för kurser i projektarbete (som LP2002) för att genomföra ett eller flera s.k. kvasiexperiment (Cook &<br />
Campbell, 1979) där olika aspekter av ljudkvalitet manipuleras – som frekvensomfång, dynamik, fördröjning<br />
(latency), mikrofonplacering m.m. – för att undersöka konsekvenser av den didaktiska upplevelsen för både lärare<br />
och studenter.<br />
Som primär utkomst av pilotstudien planeras ett par artiklar för vetenskapliga tidskrifter samt en eller två<br />
konferenspresentationer. Målsättningen är att sedan bygga vidare på denna studie med fortsatt forskning,<br />
finansierad med externa medel. Avsikten är att pilotstudien ska ligga till grund för en extern ansökan i samverkan<br />
med forskare vid andra lärosäten. I dagsläget har diskussioner om samarbete inletts med fil. dr Ronny Lindeborg, vid<br />
Kungl. Musikhögskolan i Stockholm, samt fil. dr Ragnhild Jurström Sandberg vid Karlstads Universitet. Fokus i den<br />
kommande externa ansökan kommer att ligga på hur lärandesituationer baserade på audiovisuell kommunikation<br />
kan designas för att stödja den didaktiska processens interpersonella dimensioner. Såväl pilotstudien som den<br />
kommande större studien är också avsedda att bidra till kommande docentmeritering.<br />
Under det kommande läsåret kommer kontakter att tas även med forskare vid andra institutioner, där intresse finns<br />
för detta forskningsområde, för att undersöka möjligheterna till vidgat samarbete. Flera sådana kontakter finns<br />
redan, bl.a. en grupp forskare vid avdelningen ICT and Designs for Learning LAB vid Aalborg Universitet i Danmark,<br />
vars forskning om ljudkvalitet i musiklärande via videokonferenssystem (Ørngreen, Levinsen, Buhl et al., 2012)<br />
presenterades vid konferensen Designs for Learning i Köpenhamn tidigare i våras. En annan kontakt är<br />
Utbildningsradion (UR), som i sin webbaserade satsning Didaktikens verktyg 7 har inlett diskussioner om ett möjligt<br />
samarbete med ämnet Ljud- och musikproduktion vid HDa.<br />
Allteftersom det eskalerande mediesamhället tar en allt större plats i våra dagliga liv, blir det allt viktigare att söka<br />
mer kunskap om multimodala principer för representation och kommunikation. Det är min förhoppning att<br />
styrgruppen för Next Generation Learning ska finna denna ansökan intressant.<br />
Falun, 29 maj 2012<br />
Johnny Wingstedt<br />
Högskolelektor, Ljud- och musikproduktion<br />
Akademin Språk och Medier, <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong><br />
E-post: jwi@du.se<br />
Mobil: 070-590 84 68<br />
9 Referenser<br />
Brooks, David (2012, 7 maj). ”En tsunami av kunskap” (översättare Margareta Eklöf). Dagens Nyheter. Copyright,<br />
New York Times 2012.<br />
Cook, T.D. & Campbell, D.T. (1979). Quasi-Experimentation: Design & Analysis Issues for Field Settings. Boston:<br />
Houghton Mifflin.<br />
7 http://www.ur.se/didaktikensverktyg<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 10 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
Gee, James P. (2007). What Video Games Have to Teach Us about Learning and Literacy (revised and updated ed.).<br />
New York: Palgrave Macmillan.<br />
Halliday, Michael A. K. (1978). Language as Social Semiotic: The Social Interpretation of Language and Meaning.<br />
London: Edward Arnold.<br />
Hodge, Robert & Kress, Gunther (1988). Social Semiotics. Cambridge, UK: Polity Press.<br />
Jewitt, Carey (2006). Technology, Literacy, Learning: A Multimodal Approach. London: Routledge.<br />
Jewitt, C. (2009) (red.). The Routledge Handbook of Multimodal Analysis. London: Routledge.<br />
Kress, Gunther (2010). Multimodality. Oxon: Routledge.<br />
Utbildningsradion. Didaktikens verktyg. Hämtat 28 maj 2012 från http://www.ur.se/didaktikensverktyg/<br />
Van Leeuwen, Theo (1999). Speech, Sound and Music. London: Macmillan.<br />
Van Leeuwen, T. (2005). Introducing Social Semiotics. London: Routledge.<br />
Wingstedt, Johnny (2005). Narrative Music: Towards an Understanding of Musical Narrative Functions in Multimedia<br />
(Licentiatuppsats). Luleå, Sweden: Luleå University of Technology, School of Music. (Tillgänglig<br />
vid http://epubl.ltu.se/1402-1757/2005/59/)<br />
Wingstedt, J. (2008). Making Music Mean: On Functions of, and Knowledge about, Narrative Music in Multimedia<br />
(Doktorsavhandling). Luleå University of Technology, Dept. of music and media. (Tillgänglig<br />
vid http://epubl.ltu.se/1402-1544/2008/43/)<br />
Wingstedt, J., Brändström, Sture & Berg, Jan (2008). Young Adolescents’ Usage of Narrative Functions of Media<br />
Music by Manipulation of Musical Expression. Psychology of Music, Vol. 36 (No. 2), pp. 193-214.<br />
Wingstedt, J., Brändström, S. & Berg, J. (2010). Narrative Music, Visuals and Meaning in Film. Visual Communication,<br />
Vol. 9 (No. 2): pp. 193-210.<br />
Ørngreen, Rikke; Levinsen, Karin; Buhl, Mie et al. (2012). Videoconferencing in Music Education at the Conservatory<br />
Level. Presentation gjord vid The Third Designs for Learning Conference, Köpenhamn, 25-27 april.<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 11 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
10 Bilaga 2: Komplettering<br />
11 Komplettering och förtydligande till ansökan om medel<br />
för projektet Ljudets kommunikativa potential i<br />
nätbaserat lärande<br />
Johnny Wingstedt<br />
Efter förfrågan från styrgruppen för Next Generation Learning vill jag gärna göra följande förtydligande<br />
angående min ansökan om medel för projektet Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande.<br />
Projektet kan sägas ha ”allmänpedagogisk” karaktär, inom sfären audiovisuellt medierade lärmiljöer.<br />
Målsättningen är att studien ska generera kunskap av värde oavsett den pedagogiska situationens<br />
ämnesområde. Därför är ambitionen att genomföra studien inom flera olika ämneskategorier, i detta skede<br />
huvudsakligen inom områden som erbjuds av <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong> – förutom musik- och ljuddesign även<br />
exempelvis språk, pedagogik eller vård. På så sätt kan erfarenheter göras utifrån de specifika<br />
förutsättningar som är förbundna med de olika ämnena. Samtidigt kan ny kunskap om audiovisuella<br />
kommunikativa möjligheter lättare återföras till de berörda områdena. Studien kommer också att undersöka<br />
de olika typer av lärupplevelser, som utgörs av såväl nätbaserade föreläsningar (i realtid och inspelade),<br />
gruppseminarier, enskilda möten och andra audiovisuellt medierade lärsituationer.<br />
I de flesta sådana situationer blir den mänskliga rösten det centrala ljudelementet. Här finns många<br />
tekniker och principer att utforska där inspiration och kunskap kan hämtas från berättande multimodala<br />
medier som film och teve – där just rösten brukar användas som bärande narrativt medel. Med detta avses<br />
då inte i första hand det talade språkets semantiskt baserade betydelseskapande, utan snarare hur rösten<br />
rent ljudmässigt placeras, fraseras och projiceras i samspel med bild och andra ljudelement. De<br />
ovannämnda ämneskategorierna och lärsituationerna har det gemensamt att rösten vanligen blir av central<br />
vikt i ljudbilden, men skulle kanske vinna på att framhäva delvis olika kommunikativa aspekter beroende på<br />
situation. I exempelvis språkundervisning kan man tänka sig att den lexikala förståelsen är av särskilt stor<br />
vikt. Förutom tydlig artikulation kan här undersökas hur denna dimension kan förstärkas genom ljudmässig<br />
gestaltning av begrepp som social distans (resp. närhet), grad av narrativ framskjutenhet (salience),<br />
lyssnarperspektiv eller interfoliering (interleaving). I andra sammanhang kan andra begrepp vara relevanta<br />
att undersöka, som exempelvis sanningsanspråk (modalitet), vägledande funktioner i samspel med bild och<br />
skriven text, avgränsning (framing), audiovisuell samtidighet (synchresis) eller hantering av dialog i<br />
samspel med flera interlokutörer. Listan kan göras lång, och det blir som sagt också angeläget att studera<br />
andra aspekter av den totala ljudupplevelsen samt samspel med visuella uttryck.<br />
Viktigt blir även att de kunskaper som utvecklas om hur audiovisuella narrativa tekniker kan användas för<br />
att forma lärupplevelser också förs vidare både inom forskarsamhället och i praktisk pedagogisk<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)
<strong>Projektplan</strong><br />
Dok.beteckning<br />
Ljudets kommunikativa potential<br />
Utgåva 1.0<br />
i nätbaserat lärande Sida: 12 (12)<br />
Johnny WIngstedt<br />
verksamhet. De artiklar och konferenspresentationer som planeras kommer därför företrädesvis att vara på<br />
engelska, och presenteras i internationella tidskrifter och konferenser. Avsikten är att etablera (och<br />
förstärka befintliga) kontakter på internationell nivå med forskare och nätverk verksamma inom liknande<br />
intresseområden.<br />
Sammantaget är alltså strävan att bidra till de effektmål som beskrivs av NGL, däribland att bidra till en<br />
”stabil och erkänd forskningsmiljö inom NGL”, en ”högre kvalitet på utbildning vid <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong>” samt<br />
en ”tydlig identitet som ledande i NGL”.<br />
Falun, 21 september 2012<br />
Johnny Wingstedt<br />
Högskolelektor, Ljud- och musikproduktion<br />
Akademin Språk och medier, <strong>Högskolan</strong> <strong>Dalarna</strong><br />
E-post: jwi@du.se<br />
Mobil: 070-590 84 68<br />
Filnamn 1.0 <strong>Projektplan</strong> Ljudets kommunikativa potential i nätbaserat lärande www.tieto.se/pps<br />
Mall från Tieto PPS (<strong>ME16</strong>, 3.0.2)