Avaa tiedosto - Doria
Avaa tiedosto - Doria
Avaa tiedosto - Doria
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
anses än i dag ofta tillhöra enbart mindre utvecklade samhällen och länder: ett lands<br />
utvecklingsnivå uppskattas till stor del på basis av andelen läs- och skrivkunniga<br />
medborgare. Länder som blev självständiga efter kolonialtiden bistods i att utveckla en<br />
grundutbildning genom vilken grundläggande läs- och skrivkunskaper skulle uppnås<br />
(Hargreaves 2004: 30). Resultatet blev inte tillfredsställande, och det är en orsak till att<br />
utvecklingsländer fortfarande hamnar utanför den globala utvecklingen – de kan inte ta<br />
del av den världsomfattande skriftliga informationen som är oberoende av tid och rum<br />
(Säljö 1997: 349). Fortfarande har de internationella organisationerna kampanjer för att<br />
öka barns läs- och skrivkunskaper i lågt utvecklade länder. Som ett exempel på en sådan<br />
kampanj kan nämnas FN:s åttonde Millenniummålen (Millennium Development Goals) 72<br />
och Unicef:s kampanj år 2004 i Nepal Lahjoita lukutaito – Donera läskunnighet.<br />
Ett modernt välutvecklat samhälle förutsätter att dess befolkning kan de grundläggande<br />
kunskaperna i att läsa och skriva. De kan uppfattas ha både en social och demokratisk<br />
funktion i ett samhälle där skriftkunskaper har blivit arbetsspråk för allt fler<br />
(Eritsland 2004: 39; Säljö 1997: 362). En stor del av de finländske barnen behärskar<br />
kunskaper i att läsa och skriva redan innan skolstarten, och resten av barnen lär sig att<br />
dem under de första årskurserna i den grundläggande utbildningen. Läroplanerna (GGrL<br />
1994: 43; GGrL 2004: 45) uttrycker detta som en upptäckt av idén med och som en teknik<br />
för att läsa och skriva. Utvecklingen av det skrivna språket har dock pågått samtidigt med<br />
utvecklingen av det talade språket och läskunskapen. Att lära sig att läsa och skriva är<br />
separata kunskaper, men dock samtidiga sidor av barns språkutveckling (Heilä-Ylikallio<br />
1997: 32). Skillnaden är enligt Säljö (1997: 349) att skriften kan anses vara en sekundär<br />
form för kommunikation, och för dess naturliga utveckling behövs yttre stöd och stimulans:<br />
skrivkunskap måste undervisas explicit (Weigle 2002: 4). Dessa grundläggande<br />
språkkunskaper påverkar förutom all inlärning på modersmålet också inlärningen av<br />
övriga språk. Färdighet att skriva kan anses antyda elevens utveckling i olika skolämnen<br />
(Eritsland 2004: 39), eftersom studerandet i sig är "en utpräglat skriftspråkligt aktivitet"<br />
(Säljö 1997: 350).<br />
I den nutida skolan möter vi ett antal barn som har det generellt svårt, oberoende av<br />
språk, att lära sig att skriva och läsa. Dessa barn har olika inlärningssvårigheter som kan<br />
bero på flera faktorer. Det vanligaste av dem anses vara läs- och skrivsvårigheter, det vill<br />
säga dyslexi och dysgrafi (LUKI-työryhmän muistio 1999: 8, 9). Det är mycket vanligt att<br />
elever lider av de båda svårigheterna – de tycks gå hand i hand. Svårigheten ligger i att<br />
avkoda eller inkoda skrift, inte primärt att förstå den (Myrberg 1997: 371–372). Det har<br />
diskuterats om det egentliga antalet dyslektiker 73 har ökat under den senaste tiden eller<br />
om enbart diagnostiken har förbättrats och medvetenheten om problemet ökat. I Finland<br />
berör dyslexin ungefär var tionde elev i den grundläggande utbildningen (Toropainen<br />
2002: 55; Hannén 2000: 86). I LUKI-arbetsgruppens promemoria (1999: 13) anses 10–15 %<br />
av eleverna i varje årskurs i grundskolan ha inlärningssvårigheter som hör samman med<br />
läs- och skrivkunnigheten. Barnets modersmål inverkar på hurdana läs- och skrivsvårigheter<br />
det har. Det finns alltså skillnader i svårigheterna till exempel mellan finsk-<br />
och svenskspråkiga barn. (LUKI-työryhmän muistio 1999: 22.) Var femte elev i den<br />
svenskspråkiga grundläggande utbildningen deltar i specialundervisning, över hälften av<br />
dessa elever på grund av läs- och skrivsvårigheter (Westerholm 2004: 106). Läs- och<br />
skrivsvårigheter berör inte enbart modersmålsundervisningen eftersom svårigheterna<br />
förorsakar problem i att processa språket och påverkar således också inlärningen av andra<br />
72 Den andra målsättningen i kampanjen är "achieve universal primary education"<br />
(www.un.org/millenniumgoals/index.html [läst 20.9.2006])<br />
73 Begreppet dyslexi innefattar i fortsättningen både läs- och skrivsvårigheter i enlighet med allmän princip<br />
(t.ex. LUKI-työryhmän muistio 1999: 8).<br />
41