Avaa tiedosto - Doria
Avaa tiedosto - Doria
Avaa tiedosto - Doria
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
taten av elevens målmedvetna aktivitet. Mitt mål är att bättre förstå elevernas skriftliga<br />
kommunikationskunskaper utgående från en teoribaserad referensram, som sålunda<br />
utformar analysens förståelsehorisont. (Alvesson & Sköldberg 1994: 165; Sajama 2004: 87.)<br />
Referensramen representerar min förförståelse av problematiken. Denna förståelse<br />
möjliggör själva tolkningen av materialet, och genom den processen ökar också min<br />
förståelse av materialet och problematiken (da Silva 1996: 181). Referensramens funktion<br />
diskuteras i avsnitt 2.3 Analysmetoder.<br />
Den hermeneutiska processen illustreras traditionellt genom en spiral. Den har väckt<br />
diskussion, och därmed är uppfattningarna om processen varierande och även motstridiga<br />
(Alvesson & Sköldberg 1994: 160). Tolkningsprocessen kan anses representera det<br />
som Føllesdal, Walløe och Elster (2001: 146) kallar en dialog med texten genom frågor och<br />
svar. Frågorna ställs på basis av ett tolkningsmönster som utformas och preciseras under<br />
tolkningsprocessens gång (Alvesson & Sköldberg 1994: 172). Hermeneutisk tradition inom<br />
disciplinen diskursanalys, som tillämpas på skrivna texter, kombinerar texters lingvistiska<br />
aspekter med specifika sociala och historiska kontexter. På det viset skapas en unik<br />
tolkningsmöjlighet för varje läsare. (Grabe & Kaplan 2002: 193.)<br />
2.2 Tvärvetenskapligt sammanhang<br />
I studien möts två vetenskapsområden, nämligen ämnesdidaktiken inom vetenskapsområdet<br />
pedagogik och den tillämpade lingvistiken inom vetenskapsområdet språkvetenskap.<br />
Jag inleder med att diskutera didaktikens roll för att sedan närma mig och<br />
övergå till att redogöra för den tillämpade lingvistikens uppgift i studien. Avslutningsvis<br />
presenteras studiens tvärvetenskapliga fokus genom en figur.<br />
Ur ämnesdidaktikens synvinkel besvaras frågan hur inlärningen av finska under den<br />
grundläggande utbildningen syns och kommer fram i elevens skriftliga kommunikationsfärdigheter.<br />
Enligt Egidius (1986: 88) handlar forskning i ämnesdidaktik teoribildning om<br />
inlärningens hur-frågor. Didaktik är det vetenskapsområde som forskar i undervisning<br />
och koncentrerar sig på dess samtliga former. Dess centralaste uppgift är att komma på<br />
det lättaste och säkraste sätt att lära sig. I allmänhet är didaktikens uppgift att "föreslå hur<br />
en bättre undervisning bör se ut" (Jank & Meyer 1997: 47), och i dess intresse befinner sig<br />
studier i och utveckling av lärarens arbete (Åhlberg 2004: 37).<br />
Skolpedagogikens kärna utgörs av didaktiken som i sin tur utgör läraryrkets vetenskapliga<br />
bas (jfr Kansanen 1989: 17, 19) eller vetenskapsgrund (Tella & Harjanne 2004: 30,<br />
33). En didaktisk process består enligt Uljens (1997: 52) av undervisning, studier och<br />
inlärning. Ämnesdidaktiken kombinerar för sin del kunskapen i ifrågavarande ämne och<br />
kunskapen i att lära ut dess innehåll (Kansanen 2004: 9, 17, 73–74). Språkdidaktik kan<br />
med anda ord uppfattas som en pedagogisk vetenskapsgren som forskar i undervisnings-,<br />
studie- och inlärningsprocessen av ett språk (Teaching–Studying–Learning Process / TSL<br />
process). Sålunda är språkdidaktik språklärarens vetenskapsgrund, som uppstår av en<br />
syntes av lingvistik och pedagogik (Östman & Halmari 2000: 34) och innehåller jämförande,<br />
tillämpande samt utvecklande forskning (Tella & Harjanne 2004: 25). Ur ett teoretiskt<br />
perspektiv strävar språkdidaktiken efter att skapa teori om språkundervisning, och<br />
ur ett praktiskt perspektiv strävar den efter att ta reda på vad man bör undervisa och på<br />
vilket sätt man bör undervisa (Takala 1981: 92). I språkdidaktikens fokus existerar undervisningen<br />
i ett teoretiskt och ett praktiskt perspektiv. Målet med den språkdidaktiska<br />
forskningen är att få till stånd resultat, inte att testa teorier. (Takala 1987b: 125.) Om<br />
29