Avaa tiedosto - Doria
Avaa tiedosto - Doria
Avaa tiedosto - Doria
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
endeförhållande med varandra än i en kommunikativ kontext som präglas av överförande<br />
av ett budskap. Under en språklektion i skolan kunde en muntlig kontext som<br />
präglas av överförande av information representeras av en enkla fråga–svar-sekvenser 48<br />
medan en interaktiv kontext enligt min uppfattning förutsätter mångsidigare problemlösning<br />
eller en informationslucka 49. En muntlig interaktionssituation förutsätter en<br />
samtidig produktiv och receptiv process av deltagarna, det vill säga att innan avsändaren<br />
har avslutat sin replik har mottagaren redan påbörjat tolkningen (Eurooppalainen viitekehys<br />
2003: 133).<br />
Situationen är annorlunda då avsändaren når mottagaren genom en skriftlig text. De<br />
skrivna texterna blir sällan tolkade och förstådda vid samma tidpunkt och på samma<br />
plats, i samma rum eller fysiska miljö som de produceras i. En skriven text är statisk och<br />
hellre spatialt organiserad än temporärt, den är relativt explicit och autonom, eftersom<br />
den inte är beroende av den fysiska omgivningen (jämfört med talade texter). (Linell 2005:<br />
21–23.)<br />
I skriftlig kommunikation arbetar avsändaren och mottagaren ensamma, utan<br />
samtidig interaktion. För att kommunikationen skall lyckas måste deltagarna förutom att<br />
behärska själva koden (språket) också kunna idén med att skriva och idén med att läsa 50.<br />
Avsändaren kan planera och bearbeta sin skrivna text i princip flera gånger. Likaledes<br />
kan mottagaren läsa texten flera gånger och även tolka texten på olika sätt – oberoende av<br />
avsändarens närvaro. För förståelsens skull är läsaren också tvungen att placera texten i<br />
en bredare kontext och använda sig av mångsidig bakgrundskunskap som till exempel<br />
kulturbundna genreegenskaper. Den skriftliga interaktionen föds i den stunden en<br />
skriven text blir besvarad. I traditionell korrespondens hålls den produktiva och mottagande<br />
processen åtskilda hos de parter som deltar i interaktionen. De moderna medierna<br />
(t.ex. Internet) möjliggör även skriftlig interaktion i realtid som har alltmera gemensamma<br />
drag med den kumulativa muntliga interaktionen. (Eurooppalainen viitekehys 2003: 132–<br />
143.)<br />
Det är motiverat att kalla skoltexter för kvasitexter, eftersom de existerar och representerar<br />
en oäkta situation jämfört med skriftlig kommunikation och interaktion utanför<br />
skolans väggar. Däremot kan de anses representera en äkta skrivsituation i skolan och på<br />
det viset vara en naturlig situation för eleverna. Skolverkligheten i sig kan nämligen anses<br />
vara autentisk: skolan representerar sig själv – en samhällelig institution som styrs<br />
förutom av lagstiftning också av läroplanen, det centrala styrdokumentet. Skolan kan<br />
knappast uppfattas som en miniatyrkopia av samhället omkring, utan den lever ett eget<br />
liv och bildar ett eget samfund med en majoritet av individer i en viss begränsad åldersgrupp<br />
(elever). Ur detta perspektiv är skoltexter inga kvasitexter: de representerar skolsamfundet<br />
där elevernas verklighet styrs utgående från den verklighet som läroplanen i<br />
grund och botten skapar. 51<br />
Många texter som elever producerar i den grundläggande skolan kan anses vara<br />
autentiska om de har en personlig betydelse för eleven och om de är relaterade till den<br />
48 Dessa sekvenser motsvaras till exempel av uppgifter där eleverna i tur och ordning ställer frågor och<br />
besvarar dem.<br />
49 Sådana uppgifter kan till exempel motsvaras av en hitta tio skillnader-uppgift som genomförs parvis under<br />
en språklektion).<br />
50 En skriven produkt baserar sig på grafem och ortografin i ett språk. Dessa varierar beroende på språk och<br />
kombineras enligt språkspecifika regler till större helheter med ett innehåll (lingvistik) vars betydelser är<br />
beroende av kontexten (kommunikation/interaktion).<br />
51 Enligt Hansén och Sjöberg (2003: 31) är "läroplanens grundläggande syfte att ge anvisningar om vilken<br />
kunskap elever och studerande förväntas tillgodogöra sig." Den politiska arenan formulerar ramarna för<br />
läroplanen: den använder makt för att definiera vad som är värdefull kunskap (Hansén & Sjöberg 2003: 31,<br />
33).<br />
25