Trusted Computing ur datasäkerhetssynpunkt - Umeå universitet
Trusted Computing ur datasäkerhetssynpunkt - Umeå universitet
Trusted Computing ur datasäkerhetssynpunkt - Umeå universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5.1. ÅSIKTER RUNT NGSCB OCH TCPA 53<br />
5.1 Åsikter runt NGSCB och TCPA<br />
Den vanligaste missuppfattningen runt TCPA och NGSCB är att de är samma sak.<br />
Så är inte fallet. NGSCB är ett operativsystemstillägg som använder en TCPAspecificerad<br />
krets, en så kallad <strong>Trusted</strong> Platform Module (TPM). Det är dock sant<br />
att Microsoft har haft inflytande över utformningen av TCPA-specifikationerna.<br />
Mycket av den kritik och de åsikter som ventileras runt TCPA är negativ. Med<br />
tanke på att världens största mjukvaruföretag är en av initiativtagarna till denna<br />
våg av betrodd datoranvänding är det inte konstigt att vissa användare blir misstänksamma.<br />
En del av systemet i TMP-kretsarna är dessutom hemligstämplad,<br />
även om det bara rör sig om en funktion (slumptalsgenerering) gör det inte kritikerna<br />
mindre kritiska. En av systemets största svagheter ligger i just detta. Ingen<br />
av producenterna av TPM-chip som har blivit tillfrågade vill till exempel besvara<br />
frågan om vilken algoritm som används för slumptalsgenerering.<br />
En av de vanligaste åsikterna är att TCPA kan användas för att försvaga upphovsrättsmännens<br />
rätt till sin egen intellektuella egendom [3, 5, 11]. Ofta ser man<br />
Digital Rights Management (DRM) nämnas och då i samband med en extrem<br />
åsikt åt ena eller andra hållet. Bechtold uppmanar oss att minnas att oavsett vilken<br />
teknologi man väljer att granska bör granskaren akta sig för att anta ett allt för<br />
fundamentalistisk förhållningssätt. Gör man det riskerar man att missa den klarhet<br />
och insikt som medelvägen kan ge [5]. Anderson, Schneier och Ellison å sin sida<br />
väljer att förhålla sig kritiska, både till TCPA [3] och till PKI [9]. Kritikerna tar<br />
upp två poänger som jag finner speciellt intressanta:<br />
1. Stöld av källkod kan inte förhindras/kontrolleras på ett tillförlitligt sätt.<br />
2. Produktion av material med hjälp av stulen programvara skulle inte kunna<br />
upptäckas/förhindras.<br />
Dessa två fall blir oundvikliga i fallet NGSCB då det ger användaren möjlighet<br />
att ladda ner öppen källkod publicerad under Gnu Public Licence (GPL). GPL<br />
säger att om någon gör tillägg eller förändringar i det som är producerat under<br />
densamma måste den som förändrade koden också skicka tillbaka en kopia på sina<br />
ändringar till upphovsmannen. Att underlåta att göra detta är stöld av intellektuell<br />
egendom. Eftersom NGSCB tillåter kryptering av körbara filer och annat material<br />
kommer en kontroll av detta omöjliggöras (det är dock redan mycket svårt).<br />
Fall två innebär till exempel att ett företag laddar ner en knäckt programvara för<br />
att använda till produktion av annat material. Till exempel skulle ett företag kunna