Odd Nerdrum -en avantgardistisk konstnär?
Odd Nerdrum -en avantgardistisk konstnär?
Odd Nerdrum -en avantgardistisk konstnär?
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
D<strong>en</strong> <strong>avantgardistisk</strong>a grundtank<strong>en</strong> som har fått stå som modell för ess<strong>en</strong>s<strong>en</strong> i modernism<strong>en</strong>,<br />
konst<strong>en</strong>s utveckling och förnyelse till det bättre g<strong>en</strong>om <strong>en</strong> lit<strong>en</strong> grupp <strong>konstnär</strong>ers<br />
förmåga att kunna påverka framtid<strong>en</strong>, var fortfarande högaktuell ända in på 80-talet, speciellt<br />
i de nordiska länderna som t<strong>en</strong>derade att isolera sig från d<strong>en</strong> internationella konstdebatt<strong>en</strong>. 42<br />
Samtidigt som avantgardet proklamerades dött, ansågs de <strong>konstnär</strong>er som sysslade med just<br />
detta nedmonterande, på ett <strong>avantgardistisk</strong>t vis, vara framtid<strong>en</strong>s frälsare. Vissa konstkritiker,<br />
till exempel Peter Bürger och Donald Kuspit, insåg visserlig<strong>en</strong> det självmotsägande i detta,<br />
m<strong>en</strong> istället för att fråga sig om avantgardet verklig<strong>en</strong> var så dött som det själv påstod, så<br />
ansågs det så kallade neoavantgardet som r<strong>en</strong>odlat patetiskt. 43<br />
De första som tog ett kliv ur det modernistiska konsttänkandet, och istället försökte förnya<br />
sig på ett nytt sätt, började ifrågasätta modernism<strong>en</strong>s föreställning om konst (och ickekonst).<br />
Vad kan vara konst? Vad kan konst vara? Detta resonemang liknar visserlig<strong>en</strong> det som d<strong>en</strong><br />
tidiga modernism<strong>en</strong> drev i början av seklet, m<strong>en</strong> istället för att försöka nå upplösning av<br />
konstinstitution<strong>en</strong> och införliva konst<strong>en</strong> i samhällets vardag, försökte neoavantgardet att nå <strong>en</strong><br />
upplösning inom konstinstitution<strong>en</strong>. 44<br />
Hal Foster är <strong>en</strong> av de som vill visa att neoavantgardet lyckats åstadkomma d<strong>en</strong>na<br />
perman<strong>en</strong>ta upplösning inom institution<strong>en</strong>. 45 Man kan idag hitta alla möjliga underliga föremål,<br />
och icke-föremål, både inom och utom museets väggar, som förvärvat d<strong>en</strong> eftertraktade<br />
konstetikett<strong>en</strong>. 46<br />
D<strong>en</strong> konst som idag <strong>en</strong>dast vill ifrågasätta eller konstituera <strong>en</strong> konstdefinition, framstår<br />
dock knappast som särskilt intressant. Postmodernism<strong>en</strong> under 70- och 80-tal<strong>en</strong> var ett<br />
tillstånd av reaktion mot modernism<strong>en</strong> och d<strong>en</strong> har idag spelat ut sin roll. 47 Detta innebär<br />
naturligtvis inte att några andra stilepoker eller avantgardegrupper i d<strong>en</strong> äldre skolan kommer<br />
ta över konstsc<strong>en</strong><strong>en</strong> ig<strong>en</strong>, eller att avantgardet, som vi känner det, kommer att återvända.<br />
Det som problematiserades på 80-talet, d<strong>en</strong> mest aktiva antimodernistiska period<strong>en</strong> var,<br />
trots modernism<strong>en</strong>s föresatser om total förnyelse, ett arv från tidigare målartraditioner. Detta<br />
arv bestod i; syn<strong>en</strong> på konstverket som <strong>en</strong> homog<strong>en</strong> helhet, bildplanet som repres<strong>en</strong>terande<br />
det vertikala synfältet och tron på <strong>en</strong> absolut giv<strong>en</strong> verklighet vilk<strong>en</strong> konstverket refererar<br />
till. 48 Modernism<strong>en</strong> attackerade de etablerade reglerna och symbolerna och d<strong>en</strong> sökte bättre<br />
sätt att repres<strong>en</strong>tera verklighet<strong>en</strong> för att på så sätt komma så nära "sanning<strong>en</strong>" som möjligt.<br />
Däremot ifrågasatte modernism<strong>en</strong> aldrig värdet av repres<strong>en</strong>tation<strong>en</strong> i sig, och inte heller<br />
antagandet om d<strong>en</strong> absolut givna verklighet<strong>en</strong>. 49<br />
Det som postmodernism<strong>en</strong> åstadkommit är <strong>en</strong> förändring av möjligheterna för d<strong>en</strong> konst<br />
som kan komma efter. 50 Sökandet efter universella svar på frågor om konstbegreppet har visat<br />
sig lönlöst och de utopiska mål<strong>en</strong> är därför omöjliga att nå. Konstskapandet avmystifieras och<br />
begränsas inte längre till ett elitförband, detta har gjort att konst<strong>en</strong> har förts ut till marginaliserade<br />
grupper. 51<br />
42<br />
Ericsson, 2001, s. 9-10<br />
43<br />
Peter Bürger, Theorie der Avantgarde, Frankfurt am Main 1974, s. 85 & Kuspit, s. 14-27<br />
44<br />
Hal Foster, The Return of the Real, London 1996, s. 24-25<br />
45<br />
ibid.<br />
46<br />
Ericsson, 2001, s. 142-143<br />
47<br />
ibid. s. 128<br />
48<br />
ibid. s. 20-22<br />
49<br />
Zygmunt Bauman, Vi vantrivs i det postmoderna, övers Sv<strong>en</strong>-Erik Torhell, Göteborg 1999<br />
(Postmodernity and its Discont<strong>en</strong>ts, 1997), s. 144<br />
50<br />
ibid. s. 152<br />
51 Ericsson, 2001, s. 140-142<br />
13