20(1-[2-
20(1-[2-
20(1-[2-
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SVENSKA<br />
..<br />
FOR<br />
MATEMATIKER OCH NATURVETARE<br />
(jorden)<br />
mkrets<br />
avstånd<br />
"' -,<br />
\<br />
\<br />
'oana<br />
I<br />
I<br />
/<br />
__--..... ///(månen) ..<br />
<strong>20</strong>(1-[2-
HELSINGFORS UNIVERSITET - RIKSUNIVERSITETET<br />
, .~<br />
~--'--=---<br />
Helsingfors universitet är det största och mångsidigaste universitetet i Finland. Det grundades i Åbo<br />
år 1640 och flyttade till Helsingfors 1828. Fakulteterna är elva till antalet. Antalet examensstuderande<br />
uppgår till 38 000, personalen till 7 600. Vid universitetet avläggs årligen 4 300 examina, varav ca 400<br />
doktorsexamina.<br />
Universitetet fokuserar på högklassig vetenskaplig forskning och forskarutbildning. Den vetenskapliga<br />
forskningen utgör också basen för undervisningen. Universitetet stöder genom sin verksamhet<br />
samhällets utveckling och näringslivet. Företrädare för universitetet ställer sitt kunnande till<br />
samhällets förfogande i många förtroende- och sakkunniguppdrag.<br />
Forskningen och undervisningen har uppnått resultat som fått erkännande i vida kretsar. Helsingfors<br />
universitet deltar i över hälften av de spetsen heter för nationell forskning som utsetts av<br />
internationella vetenskapliga råd. Helsingfors universitet har även kallats till medlem av ett förbund<br />
som består av de främsta forskningsuniversiteten i Europa. Internationella sakkunnigpaneler har<br />
kommit fram till att också universitetets undervisning ligger på hög europeisk nivå.<br />
Universitetet har mångsidiga internationella kontakter, genom bl.a. cirka 80 samarbetsavtal med<br />
universitet i olika världsdelar. Universitetets forskare anlitas ofta som sakkunniga i samband med<br />
internationella vetenskapliga samfund, kongresser och publikationer. Helsingfors universitet är<br />
tvåspråkigt: 6% av de studerande är svenskspråkiga. Utöver finska och svenska ges undervisning<br />
också på engelska. Universitet har verksamhet i Helsingfors och dessutom på 21 andra orter över<br />
hela landet.<br />
personal, ~en<br />
forskning, -en<br />
undervisning, -en<br />
utveckling,-en<br />
näringsliv, -et<br />
företrädare för ngt<br />
ställa till förfogande<br />
förtroende, -t<br />
sakkunnig<br />
ett uppdrag<br />
en spetsen het<br />
ett avtal<br />
ett förbund<br />
ett samfund<br />
en ort<br />
henkilökunta<br />
tutkinto<br />
opetus<br />
kehitys<br />
elinkeinoelämä<br />
edustaja<br />
asettaa käyttöön<br />
luottamus<br />
asiantuntija<br />
tehtävä<br />
huippuyksikkö<br />
sopimus<br />
liitto, liittymä<br />
yhteisö<br />
paikkakunta
Sökande och antagna <strong>20</strong>10<br />
Fakultet<br />
Sökande Antagna Antagna i %<br />
Teologiska 740 241 29%<br />
Juridiska 2133 261 11%<br />
Medicinska 1576 173 11%<br />
Humanistiska 5437 664 12 %<br />
Matematisk-naturvetenskapliga 3879 1 671 43 %<br />
Farmaceutiska 865 <strong>20</strong>4 24%<br />
Biovetenskapliga 1 809 <strong>20</strong>0 11%<br />
Beteendevetenskapliga 5475 512 9%<br />
Statsvetenskapliga 4791 385 8%<br />
Agrikultur-forstvetenskapliga 1813 413 23 %<br />
Veterinärmedicinska 707 70 10%<br />
Svenska social- och<br />
kommunalhögskolan<br />
453 140 31 %<br />
Totalt* 23427 4565 19 %<br />
*Enskilda sökande har räknats endast en gång i slutsumman. Samma sökande kan ha sökt till<br />
flera fakulteter.<br />
Högre och lägre högskoleexamina vid HU<br />
elintarviketieteiden kandidaatti kandidat i livsmedelsvetenskaper (lägre examen)<br />
elintarviketieteiden maisteri magister i livsmedelsvetenskaper<br />
eläinlääketieteiden lisensiaatti veterinärmedicine licentiat<br />
farmaseutti farmaceut (lägre examen)<br />
filosofian maisteri filosofie magister<br />
hammaslääketieteiden Iisensiaatti odontologie licentiat<br />
humanististen tieteiden kandidaatti kandidat i humanistiska vetenskaper (lägre examen)<br />
kasvatustieteiden kandidaatti pedagogie kandidat (lägre examen)<br />
kasvatustieteiden maisteri pedagogie magister<br />
luonnontieteiden kandidaatti kandidat i naturvetenskaper (lägre examen)<br />
lääketieteen lisensiaatti medicine licentiat<br />
maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti agronomie- och forstkandidat (lägre examen)<br />
maatalous- ja metsätieteiden maisteri agronomie- och forstmagister<br />
oikeustieteen kandidaatti juris kandidat<br />
oikeusnotaari rättsnotarie (lägre examen)<br />
proviisori provisor<br />
psykologian kandidaatti psykologie kandidat (lägre examen)<br />
psykologian maisteri psykologie magister<br />
teologian kandidaatti teologie kandidat (lägre examen)<br />
teologian maisteri teologie magister<br />
valtiotieteiden kandidaatti politices kandidat (lägre examen)<br />
valtiotieteiden maisteri politices magister<br />
/l \
2<br />
Finsk-svensk ordlista kring studier<br />
aineenopettaja<br />
aineenopettajajn kasvatustieteelliset<br />
opinnot<br />
aineenopettajankoulutus<br />
aineopinnot<br />
aineistokoe<br />
ammatillinen oppilaitos<br />
ammattikorkeakoulu<br />
arviointi<br />
asetus<br />
ATK-suunnittelija<br />
avoin yliopisto<br />
erilliset opinnot<br />
erikoistumisopinnot<br />
erikoistyö<br />
esimies (laitoksen)<br />
etäopinnot<br />
hallinte<br />
halli ntojohtaja<br />
hallintopäällikkö<br />
harjoittelu<br />
harjoitusaine<br />
henkilökohtainen opintosuunnitelma<br />
(HOPS)<br />
jatkokoulutus<br />
jatko-opinnot<br />
jatkotutkinto<br />
johdantoku rssi<br />
kelpoisuus<br />
kieli- ja viestintäopinnot<br />
korkeakoulututkinto<br />
koulutusala<br />
kuulustelu<br />
kypsyysnäyte<br />
laajuus<br />
laboratorioharjoitus<br />
laitos<br />
lautakunta<br />
·Iuentosali<br />
lukukausi<br />
lukuvuosi<br />
maisteriohjelma<br />
muuntokoulutus<br />
määräaikainen opiskelija<br />
neuvonta<br />
ohjaus<br />
oikeusturva<br />
opetettava aine<br />
opettajankou lutus<br />
opetusharjoittelu<br />
opetussuunnitelma<br />
ämneslärare<br />
pedagogiska studier för ämneslärare<br />
ämneslärarutbildning<br />
ämnesstudier<br />
materialbaserat prov<br />
yrkesläroanstalt<br />
yrkeshögskola<br />
utvärdering, bedömning<br />
förordning<br />
IT-planerare<br />
öppet universitet<br />
fristående studier<br />
specialiseringsstudier<br />
specialarbete<br />
prefekt<br />
distansstudier<br />
förvaltning<br />
förvaltningsdirektör<br />
förvaltningschef<br />
praktik<br />
övningsuppsats<br />
individuell studieplan<br />
(ISP)<br />
forskarutbildning, påbyggnadsutbildning,<br />
postgradual utbildning<br />
påbyggnadsutbildning, forskarstudier,<br />
postgraduala studier, fortsatta studier<br />
licentiat- eller doktorsexamen,<br />
postgradual xamen<br />
introduktionskurs<br />
behörighet<br />
språk- och kommunikationsstudier<br />
högskoleexamen<br />
utbildningsområde<br />
förhör, tentamen<br />
mognadsprov<br />
omfattning<br />
laboration<br />
institution<br />
nämnd<br />
föreläsningssal<br />
termin<br />
läsår<br />
magisterprogram<br />
examensinriktad fortbildning<br />
visstidsstuderande<br />
rådgivning<br />
handledning<br />
rättsskydd<br />
undervisningsämne<br />
lärarutbildning<br />
undervisningsövningar, lärarpraktik<br />
läroplan
opinnäyte<br />
opintojakso<br />
opintoneuvoja<br />
opinto-opas<br />
opintopiste<br />
opintotoimisto<br />
opintotuki<br />
oppiaine<br />
opiskelijavaihto<br />
opiskeluoikeus<br />
opiskelusuunnitelma<br />
pakollinen<br />
palaute<br />
perusharjoittelu<br />
perusopinnot<br />
perustutkinto<br />
pääaine<br />
päättöharjoittelu<br />
sivuaine<br />
suorittaa tutkinto<br />
suullinen ja kirjallinen ilmaisu<br />
syventävät opinnot<br />
tentti<br />
tiedekunta<br />
tieteenala<br />
tieteidenvälinen<br />
tietokoneavusteinen opetus (TAO)<br />
tieto- ja viestintätekniikka (TVT)<br />
tutkielma<br />
tutkijakoulu<br />
tutkimusala<br />
tutkinnonuudistus<br />
tutkinto<br />
tutkintojärjestelmä<br />
tutkintosääntö<br />
tutkintotodistus<br />
tutkintovaatimus<br />
täydennyskoulutus<br />
vaihtoehtoinen<br />
vaihto-opiskelija<br />
valinnainen<br />
valintakiintiö<br />
valintakoe<br />
valmistua<br />
vuorovaikutus<br />
vähimmäislaajuus<br />
väitellä<br />
väitöskirja<br />
yhteisjulkaisu<br />
yleisopinnot<br />
yleissivistys<br />
yleissivistävät aineet<br />
lärdomsprov, examensarbete<br />
studieperiod, studieavsnitt<br />
studie rådgivare<br />
studiehandbok<br />
studiepoäng<br />
studiebyrå<br />
studiestöd<br />
läroämne, ämne<br />
studentutbyte<br />
studierätt<br />
studieplan<br />
obligatorisk<br />
feedback, respons<br />
grundläggande övning<br />
grundstudier<br />
grundexamen<br />
huvudämne<br />
avslutande övning<br />
biämne<br />
avlägga examen<br />
muntlig och skriftlig framställning<br />
fördjupade studier<br />
tentamen, tenta, tent<br />
fakultet<br />
vetenskapsområde<br />
tvärvetenskaplig<br />
datorstödd undervisning<br />
informations- och kommunikationsteknik<br />
(IKT)<br />
avhandling<br />
forskarskola<br />
forskningsområde<br />
examensreform<br />
examen, pI. examina<br />
examenssystem<br />
examensstadga<br />
examensbetyg<br />
examensfordring<br />
fortbildning, kompletterande utbildning<br />
alternativ<br />
utbytesstudent<br />
valfri<br />
urvalskvot<br />
urvalsprov, inträdesprov<br />
utexamineras, bli färdig med studierna<br />
växelverkan, interaktion<br />
minimiomfattning<br />
disputera, doktorera<br />
doktorsavhandling, dissertation<br />
sampublikation<br />
allmänna studier<br />
allmänbildning<br />
allmänbildande ämnen
CAMPUS GUMTÄKT<br />
Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten<br />
Institutionerna:<br />
Institutionen för fysik<br />
Institutionen för geovetenskaper och geografi<br />
Kemiska institutionen<br />
Institutionen för matematik och statistik<br />
Institutionen för datavetenskap<br />
Utbildningsprogrammen:<br />
Utbildningsprogrammet för datavetenskap.<br />
Datavetenskap<br />
- Algoritmer och maskininlärning<br />
- Distribuerade system och datakommunikation<br />
- Programvarusystem<br />
Utbildningsprogrammet för de fysikaliska vetenskaperna<br />
Astronomi<br />
Fysik<br />
- Aerosol- och miljöfysik<br />
- Beräkningsfysik<br />
- Bio- och medicinskfysik<br />
- Elektronik och industriapplikationer<br />
- Material- och nanofysik<br />
- Partikel- och kärnfysik<br />
-Rymdfysik<br />
Fysiklärare<br />
Geofysik<br />
- Hydrosfärens geofysik<br />
- Solida jordens geofysik<br />
Meteorologi<br />
- Dynamisk och fysikalisk meteorologi<br />
- Mikrometeorologi och kemisk meteorologi<br />
Teoretisk fysik<br />
Utbildningsprogrammet för geografi<br />
Geografi<br />
- Geoinformatik<br />
, - Kulturgeografi<br />
- Naturgeografi<br />
Geografilärare<br />
Regionalgeografi<br />
- Planeringsgeografi<br />
- Stadsgeografi<br />
- Turismgeografi<br />
- Utvecklingsgeografi<br />
Utbildningsprogrammet rör geologi<br />
Geologi<br />
- Ekonomisk geologi<br />
- Geokemi och hydrogeologi<br />
- Kvartär- och miljögeologi<br />
- Paleontologi och paleoekologi<br />
- Petrologi och berggrundsgeologi<br />
Utbildningsprogrammet för kemi<br />
Kemi<br />
- Analytisk kemi .<br />
- Fysikalisk kemi<br />
- Oorganisk kemi<br />
- Organisk kemi<br />
- Polymerkemi<br />
+Radiokemi<br />
Kemilärare<br />
Utbildningsprogrammet för matematik<br />
Matematik<br />
- Algebra och topologi<br />
-Analys<br />
- Matematiskfysik<br />
- Matematisk logik<br />
Matematiklärare<br />
Tillämpad matematik<br />
- Biomatematik<br />
- Datorstödd matematik<br />
- Försäkrings- ochfinansmatematik<br />
- Stokastik<br />
- Tillämpad analys<br />
Utbildningsprogrammet för statistik<br />
Statistik<br />
- Biometri<br />
- Samhällsstatistik<br />
- Tidsserieanalys och ekonometri
Fyll i dina egna uppgifter och tolka till svenska:<br />
1. Opiskelen Helsingin yliopiston matemaattis-Iuonnontieteellisessä tiedekunnassa.<br />
2. Olen opiskellut vuotta.<br />
3. Pääaineeni on ja sivuaineina<br />
opiskelen ,<br />
4. Tähän mennessä olen suorittanut opintoviikkoa.<br />
5. Olen ajatellut valmistua . (joku ajankohta)<br />
6. Tiedän jo / En tiedä vielä mitä pro gradu -tutkielmani tulee käsittelemään.<br />
Matematiken som universitetsämne<br />
Matematiken är naturvetarnas och teknikernas internationella språk framför andra, i växande<br />
utsträckning också samhällsvetarnas och ekonomernas. Utvecklingen på datorområdet har<br />
gjort att matematikens praktiska användbarhet har ökat och därmed efterfrågan på personer<br />
med goda matematikkunskaper, d v s yrkesmatematiker.<br />
Samtidigt är ämnet ett självständigt forskningsområde som utvecklas av egen kraft, delvis<br />
oberoende av tillämpningarna. Människan har tänkt matematiska tankar i flera tusen år och<br />
matematiken är idag en viktig del av vårt kulturarv. Den lockar med sina utmanande<br />
problem, sin koppling till logik och filosofi och sina estetiska kvaliteer lika mycket som med<br />
sin nytta.<br />
Man kan alltså välja att läsa matematik på högskolenivå av olika skäl och med skilda<br />
målsättningar. Göteborgs universitet ger därför ett antal olika grundkurser i ämnet. Inte bara<br />
det faktiska innehållet varierar från kurs till kurs utan också avvägningen mellan teori och<br />
praktik, mellan bredd och djup. Gemensamt för alla kurserna är ändå att de lägger lite större<br />
tonvikt på de matematiska begreppen och det logiska sambandet mellan ämnets olika delar<br />
än vad som är vanligt i gymnasiet.<br />
Ser man på matematiken enbart som ett praktiskt hjälpmedel kan det vara svårt att<br />
acceptera en framställning som inkluderar definitioner och bevis. Men matematik är inte<br />
konsten att sätta in siffror i färdiga formler. Förnuftig användning av matematik förutsätter<br />
människor som vet vad de gör, detta oavsett om tillämpningarna råkar ligga inom<br />
datavetenskap, teknik, fysik, kemi, biologi eller ekonomi.<br />
Blivande matematiklärare i synnerhet behöver ha den självständiga attityd till ämnet som<br />
bara finns hos den som kan röra sig någorlunda hemtamt i matematikens idevärld.<br />
http://www.chalmers.se/math/SV/utbildninq/grundutbildning/studentinformation/att-studera-matematik<br />
'1\"-\-e\' So \.
GÖTEBORGS UNIVERSITET<br />
Varför studera fysik?<br />
Fysik är vetenskapen om materien och de krafter som håller den samman. Fysiken<br />
spänner över hela skalan från universum till de minsta byggstenarna,<br />
elementarpartiklarna. Fysikens landvinningar påverkar det filosofiska tänkandet och<br />
hela vår världsbild. Samtidigt är fysiken grunden för teknikvetenskaperna. Nya<br />
fysikaliska upptäckter har ofta direkta tillämpningar och leder till utveckling av nya<br />
produkter.<br />
o..i. .....e.t"e,ni<br />
Vh I"V"\ ;;, +-<br />
D 50,.$ c..+-<br />
o: \ v._e..v O\. \ +.:.- u,S<br />
l<br />
" 1I, I . I.<br />
cy-rr::> I IA"'VCI.\ nö1:<br />
S ev e..114.J<br />
Den kunskap som vi idag äger inom naturvetenskap och teknik har förvärvats genom ett -k C2..+o "<br />
nära samarbete mellan experimental ister och teoretiker. Vid experimenten bestämmer 'I \A-H..\ .sk-~~<br />
man ett samband som beskriver hur en fysikalisk variabel beror av ett antal andra C\ 5io I' &.e.. lA v~ (I' ",~I<br />
variablar. Resultatet från experimenten sammanfattas ofta av ett funktionssamband y t.-+e-7s<br />
mellan dessa variablar.<br />
Utvecklingen aven teori kan sedan klargöra de experimentella resultaten samt<br />
dessutom ange ytterligare samband som kan undersökas experimentellt för att testa<br />
teorin. Samspelet mellan teori och experiment karakteriserar hela tiden den moderna<br />
fysikens utveckling. Kepler, Galilei, Newton och Huygens, för att nämna några namn,<br />
började utvecklingen genom att analysera det observationsmaterial de själva eller andra<br />
tagit fram, samtidigt som de utvecklade den matematik som krävdes för att formulera<br />
slutsatser och teorier.<br />
Denna intima växelverkan mellan teori och experiment bör du som blivande fysiker<br />
eftersträva i din utbildning vare sig du blir teoretiker eller experimental ist.<br />
I modem fysik försöker vi förstå materiens minsta beståndsdelar och hur dessa<br />
växelverkar med varandra. Målet är att förstå naturens grundläggande lagar och hur<br />
dessa är relaterade till de allra minsta och mest fundamentala byggstenarna. Idag har vi<br />
en modell för hur materien är uppbyggd av ett litet antal byggstenar och med endast<br />
fyra fundamentala krafter. Denna modell har tagits fram i ett växelspel mellan teori och<br />
experiment och ligger bl a som grund för Big Bang-teorin för universums uppkomst.<br />
Det finns också andra spännande områden inom fysiken där man studerar växelverkan<br />
mellan många atomer eller molekyler och effekterna av denna. Mycket av den fysik och<br />
teknik vi möter i vardagen faller inom detta område, den kondenserade materiens fysik.<br />
Det finns också en stark utveckling inom gränsområden mot kemi och biologi. Ett<br />
vidare begrepp är komplexa system vilket förutom fysikaliska, kemiska och biologiska<br />
system kan innefatta finansiella eller samhälleliga system.<br />
Väljer du att börja studera fysik kommer du att finna många nya spännande saker att<br />
undersöka. Historien visar att varje ny generation fysiker gör sina stora upptäckter.<br />
k:...u k..e...e...LL. '", ~<br />
~\os<br />
-tv..+~ ""<br />
j o""~f~~-h;J<br />
'1 t.-+-e...: S" -<br />
k-uV\",- c...ll~ .--e...
Helsingfors universitet<br />
Institutionen för datavetenskap<br />
Institutionen för datavetenskap vid Helsingfors universitet är känd för sin goda kvalitet<br />
på forskning och undervisning.<br />
Undervisningen är mångsidig både till innehåll och format, och den utvecklas<br />
fördomsfritt. Som ett bevis på förträffligheten hos undervisningen har<br />
undervisningsministeriet utsett institutionen för datavetenskap till en av de nationella<br />
kvalitetsenheterna inom högskoleutbildning från och med år <strong>20</strong>07.<br />
Inom forskningen vid institutionen kombineras teori med växelverkan med<br />
tillämpningsområdena på ett balanserat vis. Både institutionen och därtill hörande<br />
grundforskningsenhet vid Forskningsinstitutet för informationsteknik HIIT fick högsta<br />
betyg vid utvärderingen av forskning år <strong>20</strong>05. Algodan (Algorithmic Data Analysis) är<br />
en av Finlands Akademis spetsforskningsenheter <strong>20</strong>08-<strong>20</strong>13.<br />
Institutionen för datavetenskap finns på Gumtäkts campus, Finlands ledande samling<br />
expertis inom de exakta naturvetenskaperna.<br />
FORSKNING<br />
Grundfrågan inom datavetenskap är: vad kan automatiseras effektivt? Vi stöter dagligen<br />
på tillämpningar av datavetenskap, men den vetenskapliga kärnan är ganska abstrakt.<br />
Forskningen vid Helsingfors universitets institution för datavetenskap omfattar<br />
grundforskning och tillämpande forskning: grundforskningen skapar en teoretisk bas<br />
som kan utnyttjas genom att tillämpa dess resultat till moderna, utmanande problem<br />
inom databehandling.<br />
Inom sitt fält har institutionen för data vetenskap specialiserat sig på tre olika<br />
huvudområden: algoritmer och maskininlärning, distribuerade system och<br />
datakommunikation, samt programvarusystem. Institutionen både undervisar och<br />
forskar inom alla dessa områden. Forskningen är omfattande, mångsidig och modernt<br />
profilerad. Tyngdpunkten inom forskningen vid institutionen ligger för tillfållet på<br />
dataanalys, datanätverk och servicetjänster samt programvaruforskning.<br />
Institutionen samarbetar över fakultets- och universitets gränser med andra aktörer inom<br />
data- och kommunikationsteknik i Helsingforsområdet. Språkteknologin och<br />
bioinformatiken, å sin sida, representerar samarbetet med andra vetenskaper. De<br />
viktigaste samarbetsprojekten på universitetsnivå är forskningsskolorna HeCSE, FICS,<br />
FIGS och SoSE, samt enheterna HIIT och Algodan, den senare en nationell<br />
spetsforskningsenhet vid Finlands Akademi.<br />
Institutionens utrymmen i Exactum-byggnaden på Gumtäkts kampusområde erbjuder<br />
forskare och studerande högklassiga förhållanden för arbete som en del aven större<br />
matematisk-naturvetenskaplig kunskapskoncentration.<br />
VIA orov",; L+us<br />
s: ove...I\4.S e-, (4.e.<br />
'/ eL \' V"\<br />
rpt-("U~ -<br />
l -h....+ k...: "'" lt.s<br />
~7g~0\.~<br />
r"'-~VI o p;~+e...<br />
~ ll~ ~e.-+k.~llÄ
MATEMATIK<br />
ett tal<br />
en siffra, siffran, siffror<br />
en bokstav, -en, bokstäver kirjain<br />
ett tecken; en beteckning<br />
likhetstecken<br />
primtal<br />
heltal<br />
bråk(tal)<br />
jämnt tal<br />
udda tal<br />
en ekvation,-en,ekvationer<br />
en olikhet<br />
en faktor, faktorn, faktorer<br />
en formel, formeln, formler<br />
en förmodan<br />
en lösning, -en, -ar<br />
ett bevis<br />
en konstant<br />
en koefficient<br />
ett värde<br />
närmevärde<br />
mängd, -en<br />
en storhet<br />
en variabel<br />
oändlig<br />
luku<br />
numero, luku<br />
merkki<br />
yhtäläisyysmerkki<br />
alkuluku<br />
kokonaisluku<br />
murtoluku<br />
parillinen luku<br />
pariton luku<br />
yhtälö<br />
epäyhtälö<br />
tekijä<br />
kaava<br />
oletus<br />
ratkaisu<br />
todistus<br />
vakio<br />
kerroin<br />
arvo<br />
likiarvo<br />
joukko<br />
suure<br />
muuttuja<br />
ääretön<br />
inom parentes suluissa<br />
lösa II<br />
bevisa I<br />
mäta II<br />
räkna I<br />
addition<br />
subtraktion<br />
multiplikation<br />
division<br />
yhteenlasku<br />
vähennyslasku<br />
kertolasku<br />
jakolasku<br />
ratkaista<br />
todistaa<br />
mitata<br />
laskea<br />
2+2=4 två plus två är lika med fyra<br />
avrunda uppåt I nedåt<br />
höja I upphöja<br />
förlängning<br />
förkortning<br />
Potens- och roträkning<br />
en rot, roten, rötter<br />
kvadratrot<br />
tre i kvadrat I tre upphöjt till två<br />
3 = bas, 2 = exponent,<br />
9 = potensens värde<br />
pyöristää ylöspäin I alaspäin<br />
korottaa<br />
laventaminen<br />
supistaminen<br />
juuri<br />
neliöjuuri<br />
3 2 =9<br />
addera I<br />
subtrahera I<br />
multiplicera I<br />
dividera I
fem i kubik / fem upphöjt till tre 53<br />
kvadratroten ur nio 19<br />
kubikroten ur 16/ tredje roten ur 16 ifl6<br />
en grad aste<br />
ex. ekvation av andra graden<br />
Sannolikhetskalkyl och statistik<br />
medelvärde<br />
standardavvikelse<br />
standardavvikelse för sampel<br />
normalfördelning<br />
binomialfördelning<br />
konfidensintervall<br />
väntevärde<br />
Ekonomisk matematik<br />
kapital, -et<br />
ränta, -n<br />
räntefot<br />
sparbelopp, -et<br />
amortering<br />
lån med jämna / raka amorteringar<br />
annuitetslån,<br />
lån med jämna rater (Fi)<br />
vinst,-en<br />
förlust, -en<br />
omsättning, -en<br />
Geometri<br />
punkt<br />
linje<br />
sträcka<br />
vinkel<br />
omkrets<br />
area<br />
kongruent<br />
likformig<br />
triangel<br />
cirkel<br />
kvadrat<br />
rektangel<br />
kub<br />
cylinder<br />
kon<br />
kJot, sfär<br />
piste<br />
suora<br />
jana<br />
kulma<br />
piiri<br />
ala<br />
yhtenevä<br />
yhdenmuotoinen<br />
kolmio<br />
ympyrä<br />
neliö<br />
suorakulmio<br />
kuutio<br />
lieriö<br />
kartio<br />
pallo<br />
keskiarvo<br />
keskihajonta<br />
otoskeskihajonta<br />
normaalijakauma<br />
binomijakauma<br />
luottamusväli<br />
odotusarvo<br />
pääoma<br />
korko<br />
korkokanta, -prosentti<br />
säästöerä<br />
Iyhennys, kuoletus<br />
tasalyhenteinen laina<br />
tasaerälaina<br />
voitto<br />
tappio<br />
liikevaihto<br />
Tredimensionella figurer<br />
o~ .;~<br />
Figuren ell klot ell halvklot en cylinder en kon<br />
kall .. : en sfär<br />
Flgur.n jr: klotformad nalvklottorrnad cyhndllsk konformad<br />
sfänsk halvslänsk rund korusk<br />
rund<br />
LJJ & d> i<br />
F'gur.n<br />
en kub elllalblock en pyramid<br />
iJUI.: en låda<br />
F !guren är: kubisk lådformad pyrarrndtorrmq<br />
'---
Jobba i par och läs högt följande matematiska beteckningar.<br />
4·5=<strong>20</strong><br />
6·8=48<br />
24:4=6<br />
32:2=16<br />
32+40=72<br />
47+21=68<br />
55-15=40<br />
300-79=221<br />
3 2 =9<br />
8 2 =64<br />
4 2 =16<br />
4s = 1024<br />
..J16 =4<br />
.Ji44 =12<br />
~1728 =12<br />
6,2~6<br />
1-431=43<br />
lo<br />
1-521=52<br />
3
matematiska beteckningar<br />
Matematiska symboler<br />
Symbol Betydelse Exempel på användning Förklaring<br />
A och<br />
V eller<br />
,.,. implikation<br />
'if allkvantifikator<br />
3 existenskvantifikator<br />
e tillhörighet<br />
o den tomma mängden<br />
{l mängd<br />
\;; delmängd<br />
n snitt, skärning<br />
U union<br />
c<br />
komplement<br />
mängddifferens<br />
avbildar<br />
~ avbildar element<br />
likhet<br />
* olikhet<br />
'" identitet<br />
< mindre än<br />
> större än<br />
:S mindre än eller lika med<br />
2: större än eller lika med<br />
(a,b) ordnat par<br />
la, b[ öppet intervall<br />
[a, bl slutet intervall<br />
]t talet 1t<br />
e e=lim {1+llk)h<br />
Jc_+oe<br />
den imaginära enheten<br />
oändligheten<br />
fakultet<br />
L summa<br />
fl produkt<br />
lim limes<br />
y kvadratrot<br />
Re realdel<br />
Im imaginärdel<br />
absolutbelopp<br />
I I<br />
d<br />
dX<br />
derivata<br />
påx)<br />
(med avseende<br />
a<br />
ax partiell derivata<br />
Matematiska operationer<br />
PAQ<br />
PvQ<br />
P,.,. Q<br />
'ifxeRx 2 2:0<br />
'ifaeC3zeCz 2 =a<br />
xeA<br />
AnB=0<br />
{ze C; z· = Il<br />
A\;;B<br />
AnB<br />
AuB<br />
CA<br />
A\B=AnCB<br />
f:A-->B<br />
II<br />
Operation Dess resultat Beteckning<br />
addition summa a+b<br />
subtraktion skillnad, differens a-b<br />
multiplikation produkt ab,a:b,axb<br />
division kvot alb,'!,a:b<br />
b<br />
invertering<br />
exponentiering<br />
konjugering<br />
transponering<br />
derivering<br />
invers<br />
potens<br />
konjugat<br />
transpenat<br />
derivata<br />
l/a,a~l<br />
ab<br />
a<br />
AT,'A,A'<br />
f'cH.<br />
'
DN<br />
DAGENS Nl'HETER.<br />
Uppdaterad 24 maj <strong>20</strong>03 10:40<br />
Grisja Perelman har de senaste Foto: Michael Winiarski<br />
veckorna rest runt i USA och<br />
redogjort för sitt bevis för Polnoares förmodan. Här på<br />
Princetonuniversitetet.<br />
En gåta är löst efter 99 år<br />
En gåta är löst efter 99 år En av matematikens viktigaste<br />
gåtor kan vara nära en lösning. Ryssen Grisja Perelman i S:t<br />
Petersburg verkar ha bevisat Poincares förmodan - ett<br />
problem som matematikerna har kämpat med i nittionio år.<br />
En utskrift från Dagens<br />
Nyheters nätupplaga, DN.se,<br />
OM HAN HAR räknat rätt, är det den mest spektakulära<br />
händelsen inom matematiken sedan engelsmannen Andrew<br />
Wiles för tio år sedan löste den legendomsusade Fermats<br />
stora sats. Grisja Peralman.<br />
Grisja Perelman kan vänta stor ära och berömmelse, men<br />
också en miljon dollar i pris. Poincares förmodan ingår i de<br />
sju "millennieproblemen", vars lösning den förmögne<br />
finansmannen Landon Clay och hans Clayinstitut för<br />
matematik i Boston belönar med en miljon dollar styck.<br />
De sju problemen presenterades inför millennieskiftet som<br />
de viktigaste inför de närmaste tusen åren. Hittills har inget<br />
av dem lösts. Grisja Perelman skulle vara den första att<br />
klara utmaningen.<br />
Men först måste han presentera sin fullständiga lösning i en<br />
matematisk tidskrift. Därefter måste två år passera, utan att<br />
några misstag upptäcks i hans beräkningar.<br />
POINCARES FÖRMODAN är ökänd för att så många<br />
matematiker har gått på pumpen när de trott sig lösa den. Så<br />
sent som förra året blev en engelsk matematiker snuvad på<br />
äran efter några dramatiska veckor.<br />
En ögla trädd över en boll går<br />
att dra ihop till en liten punkt.<br />
Samma manöver går inte att<br />
genomföra med en ögla trädd
DN i3<br />
- Det intressanta med Grisja Perelmans lösning är att han<br />
har använt ett nytt angreppssätt med relativt moderna<br />
metoder. Det ökar förtroendet, säger Torsten Ekedahl,<br />
professor i matematik vid Stockholms universitet.<br />
genom en badring. Poincares<br />
förmodan behandlar samma<br />
skillnad, men för<br />
tredimensionella "ytor".<br />
I likhet med Andrew Wiles är Grisja Perelman förhållandevis gammal för att ha utfört<br />
ett matematiskt genombrott: han fyller trettiosju år om ett par veckor. Och precis som<br />
Andrew Wiles har han arbetat i tysthet med problemet under åtta års tid.<br />
Många hade nog trott att Perelmans kreativa kraft hade tagit slut, efter en mycket<br />
lovande start. I sin ungdom ansågs han som en stor matematisk stjärna.<br />
Hans gamla lärare talar lyriskt om honom:<br />
- Grisja var en oerhört begåvad pojke, det märktes genast, säger Tamara Jefimova,<br />
rektor vid matematiklyceet nr 239 i S:t Petersburg där Grigorij Perelman pluggade för<br />
tjugo år sedan.<br />
HON BERÄTTAR stolt att Grigorij Perelman som sextonåring gick ut den tvååriga högre<br />
gymnasiekursen med raka femmor i de teoretiska ämnena, men han fick inte någon<br />
guldstjärna, för han hade bara en fyra i gymnastik. Därefter vann han snabbt sitt första<br />
guld i en internationell matematikolympiad och började sin forskarutbildning på<br />
Leningraduniversitetets matematisk-mekaniska fakultet.<br />
Samtidigt som Perelman fortsatte att vara aktiv i den matematikolympiska rörelsen<br />
började han sin forskarbana vid den ryska vetenskapsakademins berömda<br />
Steklovinstitut i S:t Petersburg.<br />
- Han är mycket försynt och blygsam, inte alls framfusig. Han är ingen karriärist,<br />
varken i dålig eller god mening. Han skulle ha kunnat tjäna stora pengar i<br />
databranschen eller vid ett utländskt universitet, men han ägnar all sin tid åt att forska i<br />
teoretisk matematik, berättar Tamara Jefimova i S:t Petersburg.<br />
DÄRMED LEVER HAN ungefär som huvuddelen av de andra högklassiga forskarna som har<br />
valt att stanna i Ryssland: hans lön är högst fyra tusen rubel i månaden (drygt tusen<br />
svenska kronor), vilket är en ekonomisk nivå som ingen i väst skulle drömma om att<br />
acceptera.<br />
- Han lever på den eländiga lön som vår ryska intelligentia tyvärr Tarnöja sig med<br />
numera.<br />
Att Perelman har kunnat stanna i Ryssland och ägna sig åt Poincares förmodan i flera<br />
år, beror till stor del från de föreläsningsarvoden han tjänade ihop från amerikanska<br />
universitet i början av ] 990-talet, skriver han själv i sin första presentation av beviset.<br />
Mycket förenklat kan man säga att Poincares förmodan handlar om vad det är för<br />
skillnad mellan en apelsin och en badring.<br />
Ytan på apelsinen är en tvådimensionell sfär och ytan på en badring är vad matematiker<br />
kallar för en torus.<br />
Tänk dig att du drar en ögla över apelsinen, Du kan utan problem dra ihop öglan till en<br />
liten punkt. Snöret glider över apelsinens yta utan att hindras.
DN<br />
MEN DET GÅR inte att genomföra samma manöver om öglan löper genom badringens hål.<br />
Man kan inte förminska öglan till en punkt utan att ha sönder antingen snöret eller<br />
badringen. .<br />
Så här långt kan vilket barn som helst hänga med.<br />
Kruxet är att Poincares förmodan inte handlar om tvådimensionella ytor, som apelsiner<br />
och badringar, utan om tredimensionella kroppar.<br />
Poincares förmodan från 1904 säger att sfären är den enda tredimensionella kropp som<br />
hänger ihop helt utan hål.<br />
Det har visat sig utomordentligt svårt att belägga.<br />
Märkligt nog har det varit mycket lättare att bevisa motsvarande påstående om ännu<br />
högre dimensioner, såsom fyrdimensionella sfärer och sfärer i ännu högre dimensioner<br />
Go, så konstiga objekt existerar i matematikens värld).<br />
_ Det kan tyckas konstigt att tre som är ett sådan litet och trevligt tal ska vara det<br />
svåraste, men så är det, säger Torsten Ekedahl.<br />
POINCARES FÖRMODAN i all ära. Den har stor kulturhistorisk betydelse, men är ändå lite<br />
av kuriosa. Det mest fascinerande nu är att Grisja Perelmans verkar ha löst ett mycket<br />
vidare problem, där Poincares förmodan ingår. Han har helt enkelt slagit två flugor i en<br />
smäll, varav den mindre flugan ger honom Claypriset och allmänhetens ära och den<br />
större flugan är ett av den moderna matematikens mest centrala problem. Han verkar ha<br />
löst geometriseringsförmodan.<br />
_ Om han hade löst Poincares förmodan med någon gammalmodig metod hade det inte<br />
betytt så mycket. Men om han nu har löst geometriseringförmodan är det något mycket<br />
större. Det är verkligen av avgörande betydelse, säger Torsten Ekedahl. Så var det även<br />
när Andrew Wiles löste Fermats stora sats. För att komma till rätta med 1600talsmatematikerns<br />
gäckande lilla fråga, var han tvungen att utveckla flera olika områden<br />
av den mest moderna matematiken.<br />
TORSTEN EKEDAHL menar att Clayprisets instiftare mycket finurligt har räknat med en<br />
sådan utveckling. De har valt problem som är berömda och historiskt intressanta, men<br />
som också tvingar fram nyskapande matematik.<br />
Geometriseringsförmodan lades fram på 1970-talet aven amerikansk matematiker som<br />
heter Bill Thurston. Den går ut på att alla tredimensionella ytor kan "plattas ut" till<br />
endast åtta grundtyper. Dessa grundtyper skiljer sig på samma grundläggande sätt som<br />
apelsinen och badringen.<br />
För att angripa geometriseringsförmodan har Grisja Perelman använt en gren av<br />
matematiken som kallas differentialgeometri. Hans ide handlar om att "platta ut" ytorna<br />
genom att ta små, små steg i taget.<br />
Hittills har han presenterat två dellösningar på en matematiksajt på internet: en första,<br />
mera översiktlig, i november och en mera teknisk i mars. De senaste veckorna har han<br />
turnerat runt på amerikanska universitet och redogjort för sitt bevis.<br />
HAN FRAMTRÄDDE bland annat på anrika Princeton institutet i slutet av april. Då satt
DN<br />
Ordlista<br />
Andrew Wiles på tredje raden och två bänkar bakom satt matematikern John Nash, som<br />
fick Sveriges riksbanks ekonomipris till Alfred Nobels minne häromåret och vars .<br />
livsöde den Oscarsbelönade filmen "A beautiful mind" baserar sig på.<br />
De matematiker som har hört Perelman presentera sitt bevis är försiktigt entusiastiska<br />
Man ska inte ropa hej innan man är över bäcken. Djävulen bor i detaljerna. ... ,....<br />
Men så här långt har ingen lyckats hitta något fel.<br />
Text: Karin Bojs, karin,bojs@dn,se Illustration: Daniel Hansson, daniel.hansson@dn.se<br />
en gåta<br />
en förmodan<br />
en ögla<br />
belöna<br />
ett misstag<br />
gå på pumpen<br />
begåvad<br />
en forskarbana<br />
framfusig<br />
ett föreläsningsarvode<br />
ett bevis<br />
ett krux<br />
en yta<br />
en kropp<br />
en dimension<br />
fascinerande<br />
finurlig<br />
entusiastisk<br />
© Detta material är skyddat enligt lagen om upphovsrätt.<br />
arvoitus<br />
oletus<br />
silmukka<br />
palkita<br />
virhe<br />
erehtyä, pettyä<br />
lahjakas<br />
tutkijanura<br />
.röyhkeä, tungetteleva<br />
luentopalkkio<br />
tosistus<br />
kompastuskivi, vaikeus<br />
pinta<br />
kappale<br />
ulottuvuus<br />
kiehtova<br />
nokkela, näppärä, fiksu<br />
innokas<br />
Läs artikeln "En gåta är I~st efter 99 år". Jobba i par och svara muntligt på följande frågor.<br />
l. Mitä Grisja Perelman ja Andrew Wiles ovat tehneet?<br />
2. Mitä Grisjan opettaja kertoo?<br />
3. Mitä kerrotaan Perelmanin taloudellisesta tilanteesta?<br />
4. Mitä eroa on appelsiinillaja uimarenkaalla?<br />
5. Miksi Perelmanin ratkaiu on min erityinen?<br />
6. Mitä kerrotaan John Nashista?
Matematikerns universum Av Ulrika Engström ur F&F 6/03 sid 54.<br />
www.fof.se/?id=03654b<br />
En rysk matematiker (l. väittää) att han har (2. ratkaista) ett av<br />
världens mest kända matematiska problem. Det kan på lång sikt hjälpa oss att reda ut vilka möjliga<br />
geometriska (3. muodot) som själva universum kan ha.<br />
Ar 1904 (4. muotoiIla) den franske matematikern Henri Poincare en matematisk<br />
fråga, känd som Poincares förmodan. Sedan dess har många matematiker gått bet på att lösa<br />
problemet, som (5. kuvata, passiivi) som en av de sju viktigaste och olösta<br />
matematiska gåtorna. En miljon dollar i prispengar från amerikanska Clay Mathematics Institute<br />
väntar den som lyckas.<br />
Nu hävdar en tämligen (6. tuntematon) rysk matematiker, Grigorij Perelman vid<br />
Ryska (7. tiedeakatemia) i Sankt Petersburg, att han har löst Polnoares<br />
förmodan. Men hans (8. todistus) vilar i "karantän" i två år for att detaljgranskas av<br />
världens mest framstående matematiker inom området.<br />
Man kan enkelt säga att Poincares förmodan (9. käsitellä pintoja)<br />
på badbol1ar och på badringar. Det räcker med att titta på en badboll for att inse att ytan har andra<br />
_ _;_ (10. ominaisuudet) än en badrings yta. Matematiker vill gärna bevisa sina<br />
uttalanden om världen, och i fal1en med den (Il. kaksiulotteinen) ytan runt en<br />
______ (12. pal1o) (det matematiska uttrycket for badboll) och runt en torus (badringen) är<br />
det enkelt. Om man slår ett rep runt sfären kan man låta det glida av längs ytan tills bara en<br />
punktformad knut återstår. Samma operation går inte att genomfora med torusen. När man har trätt<br />
repet genom hålet i torusen och omringat själva tuben kan det bara glida runt. Det går inte att<br />
_____ (13. kutistaa) repöglantill en (14. piste).<br />
Poincare antog i sin förmodan att dessa egenskaper hos ytorna på sfärer och torusar också gäller for<br />
de geometriska kusinerna i högre dimensioner. Om Perelman har lyckats (15. todistaa)<br />
Poincares förmodan är det ett stort matematiskt (16. läpimurto). Men<br />
matematiker är ofta mer (17. kiinnostuneet) av hur man har löst ett problem<br />
än att man har gjort det. Och de är mycket fortjusta över att Perelman på sin väg lyckades lösa ett<br />
annat viktigt matematiskt problem: den s k geometriseringsförmodan som formulerades på 1970-<br />
______ (18. luku). Beviset leder också matematikerna in i kosmologin, eftersom det<br />
använder nya metoder som ligger nära (19. suhteel1isuusteoria).<br />
_ Här finns helt klart en potential for kosmologin, säger Torsten Ekedahl som är professor i<br />
matematik vid Stockholms universitet.<br />
_ Fysiker har länge (<strong>20</strong>. miettiä) på vilken krökning och form universum har.<br />
Lösningen av geometriseringsförmodan ger nya samband mellan (21. mahdollinen)<br />
former hos universum.
11<br />
Exempel på nutida företeelser där matematikens roll<br />
har varit avgörande:<br />
Googlesökningar<br />
Internet väckte i början farhågor om att världen skulle drunkna i oöverskådliga mängder<br />
ostrukturerad information. Problemet har framgångsrikt lösts av sökmotorn Google, som<br />
ögonblickligen sorterar och levererar den mest relevanta informationen. Det verkar som<br />
trolleri, men bakom kulisserna agerar en listig tillämpning av teorin för egenvärden till<br />
positiva matriser.<br />
Fiberkablar<br />
Fiberkabeltekniken har möjliggjort snabb överföring av ofantligt stora datamängder, något<br />
som är av avgörande betydelse för till exempel bredband. Användandet av moderna<br />
fiberkablar vore dock inte möjligt utan kännedom om vissa speciella lösningar till ickelinjära<br />
differentialekvationer, så kallade solitoner.<br />
Kreditkort<br />
Datorernas säkerhetssystem för att skydda exempelvis kreditkortstransaktioner bygger på<br />
vissa delar av de hela talens teori. Avgörande för säkerheten är kunskap om<br />
primtalsfaktorisering av sammansatta tal, något som matematiker funderat över sedan<br />
antiken. Området ansågs till för 30 år sedan sakna all tillämpbarhet, i dag är det ett nationellt<br />
säkerhetsintresse.<br />
Satellitsignaler<br />
Vid så gott som all kommunikation uppkommer störningar, repor i en cd-skiva eller<br />
intergalaktiskt brus i signaler från rymdsonder. Man kan komma till rätta med många av dem<br />
med hjälp av felrättande koder, som närmast mirakulöst återskapar förlorad information.<br />
Tekniken finns i dag i allt från mobiltelefoner till satelliter, och bygger på avancerade teorier<br />
för ekvationslösning.<br />
Datortomografi<br />
Datortomografi och magnetröntgenkameror - att från viss begränsad täthetsinformation<br />
återskapa 3d-bilder - vore otänkbara utan den matematiska teorin för vad som kallas<br />
radontransformen. Liknande metoder används för väderradar, i sökandet efter olja, inom<br />
astronomin med mera.<br />
Mobiltelefoner<br />
Hur fördelas frekvenser för mobiltelefoni? Hur schemaläggs på ett optimalt sätt logistiken<br />
kring ett flygbolags operativa verksamhet? Hur skall ett mikrochips med tusentals processorer<br />
designas? Lösningarna till mängder av sådana optimeringsproblem har sin grund inom<br />
algebra, graf teori och kombinatorik.<br />
DN 22.10.<strong>20</strong>09
Swedish Match<br />
Match vinst matchade förväntningarna<br />
Publicerat <strong>20</strong>10-04-29 i Dagens Nyheter<br />
Tobaksbolaget Swedish Match redovisar en vinst före skatt på 649 miljoner kronor för<br />
första kvartalet, jämfört med vinsten på 686 miljoner kronor samma period ifjol.<br />
Försäljningen landade på 3282 miljoner, jämfört med 3 387 miljoner kronor.<br />
Aktieanalytikerna hade i snitt räknat med en vinst på 633 miljoner kronor, enligt Reuters<br />
enkät.<br />
Omsättningen för skandinaviskt och amerikanskt snus ökade under kvartalet. För cigarrer<br />
ökade omsättningen i lokala valutor i Europa men minskade i USA främst som en följd av<br />
hamstringar till följd av skatteändringar, skriver bolaget i rapporten.<br />
"För cigarrer såg vi en positiv utveckling i flera verksamhetsdelar, speciellt för<br />
maskintillverkade cigarrer i USA med ökad nettoomsättning och förbättrat rörelseresultat,<br />
samt volymer som ökade mer än <strong>20</strong> procent jämfört med föregående år justerat för förra årets<br />
hamstringseffekter" , skriver vd Lars Dahlgren i rapporten.<br />
I Europa var marknadsvolymerna i stort sett oförändrade, men Swedish Match ökade sin<br />
marknadsandel i nyckelmarknaderna Frankrike, Nederländerna och Spanien.<br />
Skriv på svenska:<br />
l. voitto<br />
2. odotukset<br />
3. vero<br />
4. neljännesvuosi<br />
5. myynti<br />
6. osakeanalyytikko<br />
7. liikevaihto<br />
8. lisääntyä<br />
9. vähetä<br />
lO. yhtiö<br />
II. edell inen vuosi<br />
12. rnarkkinaosuus
300 000 mil kortare körväg<br />
Av Patrik Hadenius ur F&F 2/')006. http://www.fof.se/tidningl<strong>20</strong>06/2/300-000~mil-kortare~korvag<br />
Färdvägen för lastbilarna i Sverige kan planeras betydligt bättre.<br />
Förra året körde svenska lastbilar över två miljoner mil, vilket motsvarar 500 varv runt<br />
jorden. Men det går att minska den körsträckan rejält och därmed både spara pengar och<br />
minska belastningen på miljön. Enligt matematikern Myrna Palmgren vid Linköpings<br />
universitet, som tagit fram nya optimerings metoder för planeringen av rutterna, skulle<br />
körsträckan kunna minskas med uppåt 15 procent.<br />
Att planera rutter är ett klassiskt problem för matematiker. Redan med ett litet antal platser<br />
som ska besökas blir det ett mycket stort matematiskt problem. Ofta kallas det<br />
handelsresandeproblemet, eftersom det kan illustreras med hur en försäljare som ska besöka<br />
ett visst antal orter försöker beräkna kortast möjliga totala resväg.<br />
Hur stora beräkningarna kan bli i verkligheten visar ett exempel där <strong>20</strong> timmerbilar hämtar<br />
några olika trävaror på 70 olika timmerupplag och kör dem till fem olika industrier. Det totala<br />
antalet möjliga körscheman för varje bil är i ett sådant fall omkring 1019 (en etta följd av 19<br />
nollor). För en dator som räknar ut vägsträckan för en miljard olika körscheman per sekund,<br />
skulle det ta över 300 år att ta fram alla möjliga lösningar. Och då har den ändå inte börjat<br />
räkna på vilket schema som är bäst.<br />
Myrna Palmgren har utvecklat metoder för hur man kan välja ut några få miljoner<br />
körscheman och bara jämföra dem. Hon har prövat sina modeller på skogsföretagen Sydved,<br />
Södra och Holmen skog och visat att den i dag körda totalsträckan kan minska med 10-15<br />
procent. Det innebär att företagen skulle kunna dra ner sina körsträckor med uppemot 300<br />
000 mil per år.<br />
Obs. 1 mil (Sv) = 10 km (Fi)<br />
Skriv på finska:<br />
1. ett varv<br />
2. minska I<br />
3. körsträcka<br />
4. belastning, -en<br />
5. en rutt<br />
6. antal, -et<br />
7. en beräkning<br />
8. omkring 1019<br />
9. en lösning<br />
10. jämföra II<br />
11. ett företag<br />
12 .. innebära IV
Boräntorna kan chockhöjas<br />
Boräntorna stiger i snabbare takt än man tidigare trott och Konjunkturinstitutet varnar för toppar på<br />
sju till åtta procents rörlig boranta de närmaste åren. Det skulle göra ett lån på en miljon kronor<br />
flera tusenlappar dyrare - i månaden. Privatekonomerna ger rådet att börja spara.<br />
Tre gånger har Riksbanken höjt reporäntan hittills i år och tre höjningar till är att vänta under hösten.<br />
De stegrande huspriserna och svenskarnas flitiga lånande bekymrar ledamöterna i Riksbankens<br />
direktion och budskapet i senaste protokollet är tydligt.<br />
- Jag är lite överraskad av den skarpare tonen från Riksbanken. Det här innebär att den rörliga<br />
bolåneräntan kommer att stiga snabbare än vi tidigare trott, säger Barbro Wickman-Parak,<br />
chefsekonom på SBAB.<br />
Bara sedan i januari har räntehöjningarna inneburit en extra kostnad på l 136 kronor netto för dig som<br />
har ett lån på en miljon kronor. Redan till årsskiftet kan den rörliga boräntan ligga på runt fyra procent<br />
och Konjunkturinstitutet tror att boräntan kommer att stiga till 5,75 procent under <strong>20</strong>08. Det innebär<br />
att det blir rejält mycket dyrare att bo för dig som har lån. För en ensam låntagare med ett lån på två<br />
miljoner kronor ökar den årliga kostnaden för räntan med mer än 36 000 kronor jämfört med i dag.<br />
- Det är framför allt unga familjer som nyligen köpt sitt första hus eller en bostadsrätt och tagit stora<br />
lån som kommer att få det tufft, säger Ann-Sofie Magnusson, familjeekonom på Ikanobanken.<br />
Det entydiga rådet från privatekonomerna är att börja spara pengar. Ann-Sofie Magnusson tycker att<br />
man redan i dag ska lägga undan lika mycket pengar som tre procentenheters ränta kostar. Med ett lån<br />
på en miljon kronor blir det l 750 kronor i månaden.<br />
- Det bästa är att spara pengarna på ett särskilt konto, så att man inte använder pengarna till annat.<br />
Klarar man inte att spara så mycket pengar måste man tyvärr ändra på något i sitt leverne. Annars får<br />
man stora problem när räntan stiger.<br />
Att spara är också SEB:s privatekonom Gunilla Nyströms bästa råd. För bolånet rekommenderar hon<br />
en blandning mellan bunden och rörlig ränta.<br />
- Den som har råd kan ha en större del av lånet rörligt. Men vet man att det blir katastrof för<br />
plånboken om räntan stiger snabbt är det inte för sent att binda lite mer. Den femåriga räntan har<br />
visserligen stigit ganska kraftigt sedan i höstas, men takten kommer att bli lugnare framöver.<br />
Till den som står i begrepp att köpa bostad ger Gunilla Nyström rådet att tänka långsiktigt.<br />
- Det går inte att köpa bostad i dag och tro att man kan sälja med vinst om två år. Räntehöjningarna<br />
kommer att bidra till att bostadsprisutvecklingen blir lugnare, men man kan inte utesluta att<br />
bostadspriserna tillfälligt också kan falla. Det är en risk man måste beakta när man köper bostad.<br />
Bolåneinstituten är återhållsamma i sina prognoser om framtida räntor och säger att kunderna brukar<br />
ha en realistisk bild av sin betalningsförmåga när de kommer för ett lånelöfte. Men om<br />
Konjunkturinstitutets generaldirektör Ingemar Hansson får rätt i sin prognos att den rörliga boräntan<br />
når tillfälliga toppar på sju till åtta procent de närmaste åren, kan kostnaderna ändå komma som en<br />
överraskning för många.<br />
~Det gäller att inte låna mer än att man klarar topparna, säger han.<br />
DN 10.7.<strong>20</strong>06
Ordlista<br />
en konjunktur, -en, -er<br />
rörlig<br />
boränta, -n<br />
reporänta<br />
en ledamot, -en,<br />
ledamöter<br />
direktion, -en<br />
budskap, -et<br />
ett konto<br />
bunden<br />
återhållsam<br />
betalningsförmåga, -n<br />
generaldirektör, -en<br />
suhdanne<br />
vaihtuva, Iiikkuva<br />
asuntolainakorko<br />
repokorko (rnyynti- ja takaisinostosopimuksena tehtyyn<br />
lainaan käytettävä korkokanta)<br />
jäsen (esim. johtokunnan jäsen)<br />
johtokunta<br />
viesti<br />
tili<br />
kiinteä, sidottu<br />
pidättyväinen, kohtuullinen<br />
maksukyky<br />
pääjohtaja<br />
Läs texten och besvara följande frågor i par:<br />
L Kuinka korkeiksi vaihtuvan asuntolainan korat saattavat nousta lähivuosina?<br />
2. Kuinka paljon asuntolainan vuosittaiset kulut Iisääntyvät, jos korkoprosentti nousee<br />
5,75%:iin?<br />
3. Kenellä tulee Ann-Sofie Magnussonin mukaan olemaan vaikeaa?<br />
4. Mitä neuvoja Gunilla Nyström antaa?<br />
Diskutera i par eller smågrupp:<br />
Har du tagit eller tänker du ta bostadslån i framtiden?<br />
Är du rädd för räntehöjningarna?<br />
Drumsö HH Parkvy och rymlig söderterass 60,S m 2<br />
~ ~ Stor 2:a med bastu i bra skick i<br />
~"-... . j.~.~ eftertraktat hus byggt -03. 2/5<br />
vån. Ingl.balkong och terass.<br />
Bol.har gym och utsiktsterass.<br />
Fp. 33<strong>20</strong>00 ¤. Österviksg.2B.<br />
CvSchantz 0503410195 79747<br />
Gamlas RH4r, k, bastu<br />
97,2m 2<br />
Familjebostad i 2 plan och bra<br />
skick. Skolor nära. Bra område<br />
med lugn omgivining. Fp.237051<br />
E. Sp.239000 ¤. Gamlasvägen 14<br />
D. Premiärvisn. 14.00-14.45 Eklund<br />
050 3410186 30822<br />
Mårtensdal HH 4r, k, br, balkong 93,5 m 2<br />
. Bostad med öppna vyer, 6/7 vån,<br />
IIi .: hiss. Ytorna mestadels förnyan-<br />
, i l' de 09/10, stort vardagsrum. Fp.<br />
44 187186 E.Sp. 189000 E. Kuggrän-<br />
. den 4 H.VisnIng 16-16.45 Friman<br />
0505447445 11i842<br />
Sök§ HH 2r, k, inglasad balkong mot väst 53 m 2<br />
Hemtrevlig tvåa med fin parkutsikt.<br />
3/7 våningen. Hiss<br />
finns. Blir ledig inom kort. Fp.<br />
125000 ¤. Övergårdsgränden 6<br />
A. Visn 15.30-16.00 Eklund 050<br />
3410186 76763<br />
Ulrikasborg HH lu~nt läge på innergård 28 m 2<br />
. l.<br />
~<br />
I.. .ii.'1 Attraktivt läge nära havet och<br />
t; Brunnsparken. Etta med sovloft<br />
.... ~ . :... .-;:.;-- ,'.'. för att maximera boytan. Välskött<br />
. I!(.. :,..~ ... :.... :.;,., husbolaq.Fp lBSOOO¤.Juoghu><br />
.x>, ~::!,:~Il; tigen 9. Visn. 18.15-18.45 Seger-<br />
.......... ,-hft:~,åIU. crantzOSO3410063 55144<br />
25m 2<br />
Enrummare i behov av renovering,<br />
2/6 våningen, hiss finns.<br />
Rörsaneringen börjar 1/<strong>20</strong>11. Fp.<br />
109000 E. Kristinegatan 1S. Visning<br />
18.00-18.30 Eklund 050341<br />
0186 11643
Slumpen<br />
Sannolikheter genomsyrar vårt liv<br />
Publicerat <strong>20</strong>03-01-28 i Dagens Nyheter<br />
Vi är onödigt rädda för matematik. Bättre kunskaper om vad slumpen innebär skulle kunna<br />
vara till stor hjälp, menar matematikern Allan Gut.<br />
Egentligen betyder slumpen allt - för att den finns överallt, säger Allan Gut. Den har funnits<br />
med oss från allra första början, hela evolutionen bygger oerhört mycket på slumpen. Bättre<br />
kunskap om slumpen, och matematik/statistik, skulle kunna skydda mot en del elände och<br />
motverka fördomar och missförstånd.<br />
Allan Gut är professor i matematisk statistik vid Uppsala universitet, och har länge funderat<br />
över bristen på kontakt mellan matematiker och omvärlden.<br />
- Det finns ett slags usch-attityd till matematik, folk tror att det är fruktansvärt svårt, att de<br />
inte kan begripa. Ibland sägs det med en viss stolthet, som ett slags antiskryt - det är "finare"<br />
att inte förstå sig på matematik än till exempel litteratur.<br />
Men också matematikerna själva kan fjärma sig från omvärlden, säger han. Det finns attityder<br />
som att "det är för krångligt att förklara". Egentligen handlar det nog om att matematikern<br />
ibland måste förenkla, och därmed ljuga lite, för att berätta förståeligt om sina kunskaper.<br />
Och matematiker har svårt för att ljuga eftersom vetenskapen handlar om sanning, menar<br />
Allan Gut.<br />
Det finns en allmän mystifiering av matematisk vetenskap som leder till försvarsreaktioner.<br />
Möjligen beror det på att matematiktalangen är förknippad med vissa hjärnfunktioner, tänker<br />
han. Det tycks vara svårt att fördra att det finns en speciell förmåga som beror på att hjärnan i<br />
ett visst avseende fungerar bättre än hos andra.<br />
- Men många kan förstå, många begriper mer än de tror och matematiker och statistiker kan<br />
förklara mer än de vill göra. Det finns inga dumma frågor. Som icke-expert måste man göra<br />
sig av med sina fördomar, och även inse att det räcker med att förstå huvuddragen. Som<br />
expert får man tänka lite extra på hur man ska nå ut. Statistik är kul!<br />
Ibland hör man att man kan bevisa vad som helst med statistik. Det är sant, säger Allan Gut,<br />
med felaktigt använd statistik kan man bevisa nästan vad man vill. Men den som har<br />
baskunskaper är inte lika lätt att lura. Det är ett skäl till att fler borde få tillgång till<br />
kunskaperna. Ett annat skäl är just detta att matematik och sannolikhetslära genomsyrar vår<br />
vardag, och att de är grundläggande också för andra vetenskaper, som naturvetenskap,<br />
medicin och samhällsvetenskap.<br />
- Mycket handlar om allmänbildning och folkvett, sådant som kan hjälpa oss mycket i livet.<br />
Allan Gut menar att vi inte är medvetna om hur ofta vi gör olika val utifrån ett slags sunt<br />
förnuft som är baserat på sannolikhetsteoretisk intuition.<br />
Sannolikhetsteorin växte förmodligen fram ur hasardspel för mycket länge sedan. I<br />
utgrävningar av 40.000 år gamla kökkenmöddingar har man hittat en oproportionerligt stor
andel astragalusben - ett hälben som kan användas som en fyrkantig tärning. Det finns också<br />
egyptiska gravteckningar som visar brädspelande, och man vet att lotterier var populära under<br />
romartiden.<br />
Samtidigt anser man att världsbilden genom historien varit deterministisk, man har trott att<br />
allt varit förutbestämt och/eller styrt av gudarna.<br />
Men det var en biskop, Wibold av Cambrai, som gjorde en av de första, kända<br />
sannolikhetskalkylerna på 900-talet. Han gjorde en helt korrekt lista över de 56 möjliga<br />
utfallen vid kast med tre tärningar.<br />
Under tidigt 1700-tal fick sannolikhetsteorin sitt stora genombrott. I boken "Förmodandets<br />
konst eller konsten att gissa" gav Jacob Bernoulli en första definition av<br />
sannolikhetsbegreppet, berättar Allan Gut.<br />
- Det var också han som gav det första beviset för det som kallas "de stora talens lag", där det<br />
slumpmässiga utfallet bara kan vara två värden - vilket exempelvis innebär att det i det långa<br />
loppet blir ungefär lika många krona som klave när man singlar slant.<br />
I dag finns det här med som rutin i den första universitetskursen i sannolikhetsteori. För<br />
Bernoulli tog det <strong>20</strong> år att färdigställa resultatet.<br />
"De relativa frekvensernas stabilisering" kallas utgångspunkten för sannolikhetsbegreppet.<br />
Utifrån den grundmodellen kan man göra nya modeller för att beräkna sannolikheter och<br />
formulera räkneregler för ett speciellt fall.<br />
Men all slump låter sig inte enkelt fångas i modeller. Man tänker på en vän, och just då ringer<br />
hon. Hur ska man beräkna sannolikheten för att det ska hända?<br />
- För sådant finns inga sannolikheter i vanlig mening. Det finns nämligen ingen modell att<br />
använda, säger Allan Gut. Hur ofta tänker man på vännen? Ju oftare, desto vanligare att det<br />
sammanträffar, naturligtvis. Ibland händer fantastiska saker, alla har ett par historier om<br />
märkliga sammanträffanden. Konstiga saker ska inträffa, det extrema är egentligen helt<br />
normalt. Singlar man slant tio gånger finns en chans på 500 att samma sida kommer upp varje<br />
gång.<br />
Malin Nordgren<br />
http://www.dn.se/insidan/sannolikheter-genomsyrar-vart~liv-1.150473
FYSIK<br />
en kropp<br />
ämne, -t; materie, -n<br />
ett fenomen<br />
en storhet<br />
en enhet<br />
en konstant<br />
ett grundbegrepp<br />
en lag<br />
ett experiment<br />
experimentell<br />
en observation<br />
en mätning<br />
en modell<br />
rörelse, -n, -er<br />
energi, -n<br />
friktion, -en<br />
kraft, -en, -er<br />
tyngdkraft; gravitation<br />
vakuum<br />
tid, -en<br />
sträcka, -n<br />
avstånd, -et<br />
hastighet, -en<br />
acceleration, -en<br />
en partikelaccelerator<br />
effekt, -en<br />
växelverkan<br />
ett samband<br />
jämvikt, -en<br />
ljud, -et<br />
ljus, -et<br />
ljushastighet<br />
brytning<br />
en våg, -en, -or<br />
våglängd, -en<br />
värme, -n<br />
temperatur, -en<br />
värmeutvidgning<br />
elektricitet, -en<br />
el, -en<br />
likström<br />
växelström<br />
strömkrets, -en<br />
spänning, -en<br />
elektriskt fält<br />
elektrisk laddning<br />
kappale<br />
aine<br />
ilmiö<br />
suure<br />
yksikkö<br />
vakio<br />
peruskäsite<br />
laki<br />
koe<br />
kokeellinen<br />
havainto<br />
mittaus<br />
malli<br />
liike<br />
energia<br />
kitka<br />
voima<br />
painovoima<br />
tyhjiö<br />
aika<br />
matka<br />
etäisyys<br />
nopeus<br />
kiihtyvyys<br />
hiukkaskiihdytin<br />
teho<br />
vuorovaikutus<br />
yhteys<br />
tasapaino<br />
ääni<br />
valo<br />
valonnopeus<br />
taittuminen<br />
aalto<br />
aallonpituus<br />
lämpö<br />
lämpötila<br />
lämpölaajeneminen<br />
sähkö<br />
sähkö<br />
tasavirta<br />
vaihtovirta<br />
virtapiiri<br />
jännite<br />
sähkökenttä<br />
sähkövaraus
i<br />
ett grundämne; ett element<br />
det periodiska systemet<br />
aggregationstillstånd<br />
gas, -en, -er<br />
fast (tillstånd)<br />
flytande (tillstånd)<br />
vätska, -n<br />
en atom, -en, -er<br />
atomkärna<br />
elektronhölje, -t<br />
strålning, -en<br />
sönderfall, -et<br />
rymd, -en<br />
utvidgas I<br />
universum,-et; världsalltet<br />
jord, -en<br />
en stjärna<br />
Vintergatan<br />
solförmörkelse<br />
svart hål<br />
relativitetsteori, -n<br />
strängteori<br />
teori om allt<br />
Det periodiska systemet<br />
-o 4.~1IOd,m'<br />
6<br />
Metaller tcke-rnetarler<br />
JlkalimetallC' ~'~. ~;'" ädetqeser<br />
alkallskajotdartsmeraller "'" ," halogener<br />
övriga metaller övriga Icke-metaller<br />
" " " " "<br />
alkuaine<br />
jaksollinen järjestelmä<br />
olomuoto<br />
kaasu<br />
kiinteä<br />
nestemäinen<br />
neste<br />
atomi<br />
atomin ydin<br />
elektronikehä<br />
säteily<br />
hajoaminen<br />
avaruus<br />
laajeta<br />
maailmankaikkeus<br />
maa<br />
tähti<br />
Linnunrata<br />
auringonpimennys<br />
musta aukko<br />
suhteellisuusteoria<br />
säieteoria<br />
kaiken teori a<br />
10 II 12 13 14 15 16 11 18 Grupp<br />
atomnummer<br />
(~<br />
(t'fiwn IIt..n~
Förteckning över grundämnena<br />
De flesta grundämnena år ett-genus ord. I de fall då grundämnet är<br />
både ett- och en-genus ord eller bara en-genus ord, anges böjningen.<br />
Namn<br />
Aktinium<br />
Aluminium<br />
Americium<br />
Antimon, -et, -en<br />
Argon<br />
Arsenik, -en<br />
Astat, -en<br />
Barium<br />
Berkelium<br />
Beryllium<br />
Bly, -(e)t<br />
Bor, -en<br />
Brom, -en<br />
Californium<br />
Cerium<br />
Cesium<br />
Curium<br />
Dysprosium<br />
Einsteinium<br />
.Erbium<br />
Europium<br />
Fernium .<br />
Fluor, -(e)n<br />
Fosfor, -n<br />
Francium<br />
Gadolinium<br />
Gallium<br />
Germanium<br />
G-uld<br />
·Hafnium<br />
Hahnium<br />
Helium<br />
Holmium<br />
Indium<br />
Iridium<br />
.:Jod,-en<br />
.:Järn<br />
Kadmium<br />
Kalcium<br />
Kalium<br />
Kisel, -let, -n<br />
Klor, -en<br />
Kobolt, -en<br />
Kol<br />
Koppar, -n<br />
Krom, -et, -en<br />
Krypton<br />
Kurtschatovium<br />
Kvicksilver<br />
Kväve<br />
Lantan, -et, -en<br />
Lawrencium<br />
Litium<br />
Symbol<br />
z<br />
Ac 89<br />
Al 13<br />
Am 95<br />
Sb 51<br />
Ar 18<br />
As 33<br />
~t 85<br />
Ba 56<br />
Bk 97<br />
Be 4<br />
Pb 82<br />
B 5<br />
Br 3~<br />
Cf 9S<br />
Ce SS<br />
Cs 55<br />
Cm' 96<br />
Dy 66<br />
Es 99<br />
Er 68<br />
Eu 63<br />
Fln 100<br />
F 9<br />
p 15<br />
Fr 87<br />
Gd 64<br />
Ga 31<br />
Ge 32<br />
Au 79<br />
Hf 72<br />
Ha 105<br />
Ha 2<br />
Ho 67<br />
In 49<br />
Ir .77<br />
I 53<br />
Fe 26<br />
Cd 4S<br />
Ca <strong>20</strong><br />
K 19<br />
Si 14<br />
Cl 17<br />
Co 27<br />
C 6<br />
Cu 29<br />
Cr 24<br />
Kr 36<br />
Ku 104<br />
Hg 80<br />
N 7<br />
La 57<br />
Lw 103<br />
Li 3<br />
Ilamn<br />
Lutetium<br />
Magnesium<br />
Magnan, -et, -en<br />
Mendelevium<br />
Molybden, -et, -en<br />
Natrium<br />
Neodym<br />
Neon<br />
Neptunium<br />
Nickel, -let, -n<br />
Niobium<br />
Nobelium<br />
Osmium<br />
Palladium<br />
Platina, -n<br />
Plutonium<br />
Polonium<br />
Px:aseodym<br />
Prometium<br />
Protaktinium<br />
Radium<br />
Radon<br />
Renium<br />
Rodium<br />
Rubidium<br />
.Rutenium<br />
Samarium<br />
Selen, -et, -en<br />
Silver·<br />
Skandium<br />
Strontium<br />
Svavel<br />
Syre<br />
Tallium<br />
Tantal, -et, -en<br />
Teknetium<br />
Tellur, -et, -en<br />
Tenn<br />
Terbium<br />
Titan, -en<br />
Torium<br />
Tulium<br />
Uran, -et, -en<br />
Vanadium<br />
Vismut, -en<br />
Volfram, -et, -en<br />
Väte<br />
Xenon<br />
Ytterbium<br />
Yttrium<br />
Zink, -en<br />
Zirkonium<br />
Symbol z<br />
Lu 71<br />
Mg 12<br />
Mn 25<br />
Hd 101<br />
Mo 42<br />
Na 11<br />
Nd 60<br />
Ne 10<br />
Np 93<br />
Ni 28<br />
Nb 41<br />
No 102<br />
Os 76<br />
Pd 46<br />
Pt 78<br />
Pu 94<br />
Po 84.<br />
Pr 59<br />
Pm 61<br />
Pa 91<br />
Ra 88<br />
Rn 86<br />
Re 75<br />
Rh 4S<br />
Rb 37<br />
Ru 44<br />
Sm 62<br />
Se 34<br />
Ag 47<br />
Sc 21<br />
Sr 38<br />
S 16<br />
O 8<br />
Tl 81<br />
Ta 73<br />
Tc 43<br />
Te 52<br />
Sn 50<br />
Tb 65<br />
Ti 22<br />
Th 90<br />
Tro 69<br />
U 92<br />
V 23<br />
Bi 83<br />
W 74<br />
H l<br />
Xe 54<br />
Yb 70<br />
Y 39<br />
Zn 30<br />
Zr 40
Vilket grundämne?<br />
1. vid normal temperatur gasformigt grundämne med atomnummer sju, atomvikt 14,007,<br />
kokpunkt -195,8 C<br />
2. icke-metalliskt grundämne; vid rumstemperatur ett fast ämne; olösligt i vatten men lösligt i<br />
t.ex. koldisulfid<br />
3. metalliskt grundämne; den tekniskt och ekonomiskt viktigaste av alla metaller<br />
4. det svenska namnet bildat vid 1700-talets slut i anslutning till ordet "våt", "våtämne";<br />
förekommer ymnigast (yrnniqerunsas) i universum<br />
5. förekommer inte i fri form i naturen men ingår i talrika föreningar, t.ex. kvarts; näst syre<br />
det vanligaste grundämnet på jorden<br />
6. en silvervit, lättbearbetbar metall; används vid lödningar och till legeringar, t.ex. brons<br />
7. ett metalliskt grundämne, atomnummer åttiotvå<br />
8. ett metalliskt grundämne; reagerar med saltsyra och svavelsyra under vätgasutveckling;<br />
används bl. a. för beläggning på järnföremål<br />
MATERIENS FYSIKALiSKA TILLSTAND<br />
(AGGREGATIONSTILLST1ND)<br />
• 1. FAST ÄMNE· (s) ISOLIDUS)<br />
STEL, RIGID FORMAV "1ATERIA, SOM ALLTID<br />
ANTAR SAMMA FORM,VOL YM OBEROENDE<br />
AV BEHALLAREN .<br />
• 2. VÄTSKA UI fLIQUIDUSI<br />
FLYrANDE FORM AV M TERlEN SOM FOR-<br />
MAR SIG EFTER DEN D L AV KÄRLET I VIL.<br />
KET DEN BEFINNER SI<br />
• 3. GAS {:II ~(CHAOS)<br />
FLUID FORM AV MATE lE SOM TQTAL T UPP·<br />
FYLLER DET KÄRL DÄ DEN BEVARAS<br />
NOTERA SKILLNADEN MEj LAN GAS (eng. GAS)<br />
OCH ANGA (ang. VAPOR)r<br />
DET FINNS NATURLIGijlS ANDRA • RÅn<br />
SPECIELLA MEN DOCK - AGGREGATIONS.<br />
TILLSTAND (PLASMA, B SE-EINSTEIN KON.<br />
DENSAT, VÄTSKEKRISTA LER OSVI
Repetera ditt ordförråd och träna grammatik<br />
Fysiker<br />
Intresserad av (1. avaruus), atomer och (2. tietokoneet)? Gillar du<br />
_________ (3. laskelmat) och (4. kokeet)? Tycker du om<br />
________ (5. aineet) matematik och fysik? Då kanske du vill arbeta som fysiker.<br />
Som fysiker kan du undersöka materiens (6. rakenne) och hur universum är<br />
_________ (7. rakentunut). Matematiken blir ditt "språk". Det finns en rad _<br />
(8. alueet) där dina (9. tiedot) kan användas.<br />
Du kan till exempel<br />
analysera (10. ominaisuudet) hos olika material<br />
arbeta med system för (11. saanti) och distribution av energi<br />
konstruera utrustning som skyddar mot (12. vaarallinen säteily)<br />
samt kontrollera (13. säteilysuoja) vid t.ex. _<br />
(14. ydinvoimala)<br />
arbeta med (15. ääni ja vale) (t.ex. laser) i system som<br />
_________ (16. käytetään) för kommunikation eller i _<br />
(17. mittalaitteet)<br />
arbeta inom (18. avaruustutkimus)<br />
Som fysiker arbetar du ofta i projektform (19. yhdessä) med experter från<br />
______________ (<strong>20</strong>. muut alueet). Det kan vara t.ex. matematiker, _<br />
_________ (21. tilastotieteilijät), biologer eller kemister. Många gånger har du arbetsledande<br />
_________ (22. tehtävät) och (23. suunnitella) och administrerar arbetet.<br />
Fysiker arbetar vid teknik (24. yritys), _<br />
(25. tutkimuslaitokset) och (26. viranomaiset). En mindre andel arbetar<br />
vid universitet och högskolor med (27. koulutus ja<br />
tutkimus). Arbetsmöjligheter finns även (28. ulkomailla) t.ex. vid<br />
____________ (29. kansainvälinen) forskningsinstitutioner såsom Cern i Geneve.<br />
Källa: Arbetsmarknadsstyrelsen i Sverige
Inte bara partiklar som krockar i LHC<br />
Av Joanna Rose ur F&F 51<strong>20</strong>10.<br />
Den omtalade partikelkrossen LHC ger upphov även till humanistisk forskning.<br />
Nyligen har världens kraftfullaste partikel accelerator - Large Hadron Collider, LHC, i<br />
Geneve - satt i gång att driva partiklar till rekordhastigheter för att krascha dem mot<br />
varandra. Aldrig förr har så många forskare hoppats på så mycket i ett enda experiment. Och<br />
det är mycket som står på spel - hittar de uppemot tio tusen fysikerna inte vad de letar efter,<br />
så måste de tänka om från början. Deras standardmodell för universums uppbyggnad står<br />
nämligen och faller med resultaten av experimentet.<br />
Inte lika känt är att LHC också har blivit ett studiefält för sociologer, antropologer och<br />
historiker. Kring experimentet har ett stort internationellt kollektiv bildats där alla har lämnat<br />
sina privatliv, om än bara tillfälligt, för att ingå i något större. Hur formas åsikter, tas tekniska<br />
beslut eller produceras och förmedlas kunskap? Vad händer när ett samarbete mellan ett<br />
hundratal personer växer till tusentals inblandade? Hur håller man sams? Hur löser man<br />
konflikterna? Hanterar förseningar?<br />
Många har satsat flera decennier av sitt liv på arbete med LHC, andra är bara i början av sin<br />
karriär - hur fungerar kollektivet vid misslyckanden, som förra årets stopp för det långt<br />
efterlängtade första försöket? Och hur klarar sig individen i den kollektiviserade världen, där<br />
varje publikation ska bära alla medarbetares namn? Dessa och andra frågor hoppas de<br />
inbäddade samhällsvetarna och humanisterna kunna besvara, trots svårigheter att göra sig<br />
gällande i en grupp som betraktar dem som "fattiga kusiner" till de "riktiga"<br />
forskarna, naturvetarna.<br />
läs texten och svara på frågorna i par:<br />
1. Mikä merkitys LHC-kokeilla on fyysikoille?<br />
2. Miksi myös yhteiskuntatieteilijät ja humanistit ovat kiinnostuneita LHC-kokeista?<br />
3. Mihin kysymyksiin he hafuavat saada vastauksia?<br />
4. Miten luonnontieteilijät suhtautuvat heihin?<br />
Skriv på svenska: antaa aihetta jhkn<br />
äskettäin<br />
etsiä jtkn<br />
maailmankaikkeuden rakenne<br />
väliaikaisesti<br />
yhteistyö<br />
ura<br />
epäonnistuminen
So<br />
Den speciella relativitetsteorins hörnstenar<br />
Einstein funderade ursprungligen på elektromagnetiska effekter och hur dessa upplevs av<br />
observatörer som rör sig i förhållande till varandra. Han kom fram till en märkligslutsats.<br />
Ljusets hastighet uppfattas som en och densamma av alla observatörer, oberoende av deras<br />
relativa hastigheter.<br />
Vad betyder det? Vi gör ett tankeexperiment.<br />
Mia har glömt sina frukostsmörgåsar på matbordet. Mats cyklar efter henne med<br />
smörgåspaketet. Tyvärr har han skyndsamt till jobbet och hinner inte stanna vid hållplatsen<br />
där Mia väntar på bussen. Han passerar hållplatsen med hastigheten 5,0 mls. Samtidigt<br />
slungar han smörgåspaketet mot Mia. Mats kastar paketet med hastigheten 4,0 mls i<br />
förhållande till sig själv. Mia ser då paketet komma flygande med både den hastighet Mats<br />
kastar det och den hastighet cykeln rör sig. Sammanlagt är hastigheten då<br />
4,0 m/s + 5,0 mls = 9,0 mls.<br />
Nu ändrar vi en aning på fysiken. Vi antar att Mats och Mia utbildat sig till astronauter. Mia<br />
närmar sig jorden med en rymdraket. Vi antar vidare att raketen har nått fram till den otroliga<br />
hastigheten d2 (= halva ljushastigheten) i förhållande till jordklotet. Mia sänder en signal till<br />
Mats som sitter i ett laboratorium på jordens yta. Signalkällan är en laser. Den skjuter iväg en<br />
signal med ljusets hastighet i förhållande till raketen. Eftersom raketen också rör sig borde väl<br />
Mats observera signalhastigheten c + d2 = 3e/2!<br />
FEL!!!!<br />
-
3\<br />
Mats tar emot Mias signal och mäter dess hastighet till exakt c, vilket är ljusets<br />
tomrumshastighet. Ett exaktare värde är CD = 299792458 m/s.<br />
Einstein baserade sin speciella relativitetsteori på två grundprinciper:<br />
1. Alla fysikaliska lagar är identiska i inertiala koordinatsystem<br />
2. Den största möjliga signalhastigheten är ljushastigheten i tomrum eo och<br />
denna hastighet är densamma i alla inertiala koordinatsystem<br />
Vad innebär termen inertiala koordinatsystem? I ett sådant system påverkas ett objekt inte av<br />
yttre krafter, eller har en kraftsumma som är noll. Man kan testa om "det egna koordinatsystemet"<br />
d.v.s. det system man befinner sig i är inertialt genom ett enkelt test. Kasta iväg ett<br />
föremål och se hur det rör sig. Enligt Newtons första lag - tröghetslagen, kommer föremålet<br />
att röra sig med konstant hastighet längs en rät linje om det inte påverkas av yttre krafter som<br />
till sin summa är olika noll. Här på jordens yta är det svårt att lyckas med detta. Faktum är<br />
ändå att vi ofta kan ställa upp experimentförhållanden som är "delvis inertiala''. Ett exempel<br />
är en puck som glider längs en hal isyta. Friktion förekommer, men den kan vara ytterst liten.<br />
Tyngdkraften finns också med, men den släcks ut av stödkraften från isen. Pucken har nästan<br />
"kraftsummen noll" och rör sig nästan likformigt.<br />
v<br />
mgll N<br />
I praktiken kan man ofta anse ett "jordbundet" koordinatsystem i vila vara "nästan" inertialt.<br />
Detta har betydelse för vår fortsatta behandling av den speciella relativitetsteorin.
Korta fysiknyheter<br />
Största teleskopet installeras i öknen<br />
Av Joanna Rose ur F&F 8/<strong>20</strong>09.<br />
Världens största anläggning för markbaserade teleskop fick sin första antenn monterad högt<br />
upp i de chilenska Anderna.<br />
Atacama Large Millimeter Array, ALMA, är ett nätverk av 66 stora antenner som ska<br />
samarbeta om att lyssna av rymdens millimeterlånga vågor. Dessa sänds ut av kalla moln i<br />
rymden mellan stjärnorna eller från en del av de yngsta och mest avlägsna galaxerna i<br />
universum. Temperaturen hos vågorna ligger bara något tiotal grader över den<br />
absoluta nollpunkten.<br />
Astronomerna kan använda strålningen för att studera kemiska och fysikaliska förhållanden i<br />
de områden med tät gas och stoft där nya stjärnor föds. På bilder tagna i synligt ljus är dessa<br />
områden mörka, men avlyssnade i millimetervågor lyser de klart.<br />
Strålningen absorberas dock av vattenånga i jordens atmosfär. Därför har ALMA placerats på<br />
den 5 000 meter höga Chajnantorplatån i den chilenska öknen, där luften är känd för att vara<br />
ultratorr och stabil. Så mycket luft det nu finns där - syrgastrycket är ungefär hälften av det<br />
vid havsnivån. Syrebristen gör att allt arbete som människor gör utförs ungefär halvvägs upp,<br />
på 2 500 meters höjd. Sedan färdas instrumenten sista biten med specialbyggda fordon. Om<br />
två år kommer teknikerna att lämna över bygget till astronomer världen över som väntar på<br />
att få vara först med att se in i stjärnornas och galaxernas barnkammare.<br />
Protonens massa beräknad<br />
Av Pernilla Andersson ur F&F 41<strong>20</strong>09.<br />
Efter mer än 30 års arbete har forskarna tagit fram en teknik för att teoretiskt beräkna<br />
protonens massa.<br />
För fö~~tagången ha~ forskare ly~~ats beräkna_rio~onens ~~ssa utifrån kv~~tmekanikens<br />
grundläggande ekvationer. Den vager 1,67xlO - kilo, en biljondel aven biljondel av ett<br />
gram. Värdet är sedan tidigare känt genom experiment, och de nya beräkningarna stämmer<br />
väl överens med mätningarna.<br />
Problemet har varit att matematiskt beskriva protonens inre. Protonen, som man länge trodde<br />
var atomkärnans minsta beståndsdel, består i själva verket av tre elementarpartiklar som<br />
kallas kvarkar. Men protonens massa är betydligt större än summan av kvarkarna. Vid<br />
växelverkan mellan kvarkarna uppstår virtuella masslösa partiklar, gluoner. Det är gluonernas<br />
rörelseenergi som ger protonen den mesta massan. Hur gluonerna håller ihop atomkärnan<br />
beskrivs av kvantkromodynarniken, den teori som ligger till grund för beräkningarna.<br />
Med hjälp av enorm datorkraft och noga genomtänkta uppskattningar har forskarna till slut<br />
beräknat protonmassan. Men resultaten, som rapporteras i Science, kommer inte som en<br />
överraskning för Gunnar Ingelman, professor i subatomär fysik vid Uppsala universitet.<br />
- Det här är jättebra resultat, men det är en stegvis förbättring som har skett, säger han. Det<br />
övertygar oss ytterligare om att teorierna är de rätta.
Ny ovanlig planet upptäckt<br />
Hbl 19.11.<strong>20</strong>10<br />
Forskare har identifierat en planet som kretsar runt en stjärna som fötts utanför vårt solsystem<br />
men som nu finns i vår egen galax, Vintergatan.<br />
- Det är första gången som astronomer avslöjat ett planetsystem i en ström av stjärnor som<br />
har sitt urspnmg i en annan galax, säger Rainer Klement, astronom vid tyska Max Planckinstitutet<br />
som lett planetjakten från ESO:s observatorium i La Silla i Chile, till tidskriften<br />
Science.<br />
Forskarna upptäckte planeten när de noterade små vaggande rörelser hos stjärnan. De uppstår<br />
på grund av tyngdkraften från en annan himlakropp i omloppsbana kring stjärnan.<br />
Planeten har en massa 1,25 gånger Jupiters. Den kretsar nmt en stjärna som ingår i den så<br />
kallade Helmiströmmen, en dvärggalax som för sex-nio miljarder år sedan uppslukades av<br />
Vintergatan, i en så kallad galaxkannibalism. Nu börjar den närma sig slutfasen i livet och<br />
även planeten tros därför vara på väg mot sin undergång.<br />
Minst lika överraskande är att HIP 13044b är en av få utomgalaktiska planeter som, vad man<br />
vet, överlevt sin värdstjärnas fas som röd jätte. Stjärnan sväller då kraftigt efter att ha bränt<br />
slut på allt väte i kärnan, för att senare dra ihop sig och i stället bränna helium.<br />
Eftersom stjärnan så småningom kommer att svälla upp på nytt finns det risk att planeten<br />
kommer att slukas av stjärnan. Upptäckten kan ge viktiga ledtrådar till vad som kan hända i<br />
vårt eget solsystem. Ä ven solen väntas bli en röd jättestjärna om ungefär fem miljarder år.<br />
Varmare på jorden än isolen<br />
Av Jomllla Rose ur F&F 4/<strong>20</strong>10.<br />
Fyra biljoner grader Celsius - så het blev materia i en ovanlig form. Kvarkgluonsoppa, eller<br />
plasma, kallas den och bildas i kraftfulla kollisioner mellan elektriskt laddade atomer, så<br />
kallade joner. Rekordhettan uppnåddes i acceleratorn vid Brookhavenlaboratoriet på Long<br />
Island i USA, där guldjoner fick krocka med varandra i hastigheter nära ljusets.<br />
Spillrorna bestod av atomkärnans minsta byggstenar - kvarkar och gluoner - som smälte<br />
samman i en supertät och superhet klump, 250 000 gånger varmare än i solens inre. Så hett<br />
har ingenting varit på jorden någonsin. Med hjälp av denna forskning hoppas fysikerna hitta<br />
nya lagar som styr materia i det heta plasmatillstånd som de tror rådde vid<br />
universums begynnelse.
DATORER OCH INTERNET<br />
en dator, datorn, datorer<br />
bärbar dator<br />
bordsdator, stationär dator<br />
en bildskärm<br />
pekskärm<br />
skärmsläckare<br />
tangentbord, -et<br />
ett mellanslag<br />
en mus<br />
trådlös<br />
hårdvara<br />
centralenhet<br />
moderkort<br />
ljudkort<br />
minne, -t<br />
arbetsminne<br />
yttre minne<br />
minnespinne<br />
prestanda<br />
programvara, mjukvara<br />
operativsystem<br />
kompatibilitet<br />
ett program<br />
programmera I<br />
en programmerare<br />
textbehandling<br />
skriva ut<br />
en skrivare<br />
en anslutning<br />
bredband, -et<br />
dataöverföring<br />
hastighet<br />
sökrnotor<br />
användarnamn<br />
lösenord<br />
e-postadress<br />
e-postmeddelande<br />
snabel-a<br />
snedstreck<br />
omvänt snedstreck<br />
hemsida I första sida!<br />
ingångssida<br />
brandvägg<br />
skräppost<br />
ett virus<br />
en mask<br />
uppdatera I<br />
ladda ned I<br />
tietokone<br />
kannettava tietokone<br />
pöytäkone<br />
näyttö<br />
kosketusnäyttö<br />
näytönsäästäjä<br />
näppäimistö<br />
välilyönti<br />
hiiri<br />
langaton<br />
laitteisto<br />
keskusyksikkö<br />
emolevy<br />
äänikortti<br />
muisti<br />
keskusmuisti<br />
ulkoinen muisti<br />
muistitikku<br />
suorituskyky<br />
ohjelmisto<br />
käyttöjärjestelmä<br />
yhteensopivuus<br />
ohjelma<br />
ohjelmoida<br />
ohjelmoija<br />
tekstinkäsittely<br />
printata<br />
printteri<br />
liittymä<br />
laajakaista<br />
tiedonsiirto<br />
nopeus<br />
hakukone<br />
käyttäjätunnus<br />
salasana<br />
sähköpostiosoite<br />
sähköpostiviesti<br />
taksamerkki<br />
vinoviiva<br />
kenoviiva<br />
kotisivu<br />
palomuuri<br />
roskaposti<br />
virus<br />
mato<br />
päivittää<br />
imuroida<br />
datorn krånglar<br />
datorn kraschar
Finsk-svensk ordlista i informatik<br />
• aihe ämne 4<br />
• ajuri drivrutin 3<br />
• alavaJikko undermeny 3<br />
• alustus formatering, -en<br />
• apumuisti sekundärminne 4<br />
• apuohjelma hjälpprogram 5<br />
• asennus installation 3<br />
• atk-Iaitteisto datorutrustning 2<br />
• bitti bit 2<br />
• CD-asema CD-spelare 5<br />
• CD- levy CD-skiva l<br />
• dataliikenne, tietoliikenne datakomrnunikation<br />
3<br />
• datansiirto, tiedonsiirto dataöverföring 2<br />
• datansiirtoverkko, tiedonsiirtoverkko datanät 5<br />
• datayhteys dataförbildelse 3, datalank 2<br />
• digitaalinen digital<br />
• DVD-Ievy DVD-skiva l<br />
• emolevy, emokortti moderkort 5<br />
• erottelu upplösning 2<br />
• etsiä söka II<br />
• eväste kaka l<br />
• formaatti format 5<br />
• haku sökning 2<br />
• hakuehto sökvillkor 5<br />
• hakukomento sökkomrnando 4<br />
• hakupolku sökväg 2<br />
• ikkuna fönster 5<br />
• isäntäkone värddator 3<br />
• itsenäiskäyttäjä slutanvändare 5<br />
• jatkettu muisti utökat minne 4<br />
• jono sträng, -en<br />
• järjestelmä system 5<br />
• järjestelmän kokoonpano systemkonfiguration<br />
3<br />
• järjestelmän ylläpito systemunderhåll 5<br />
• järjestelmävastaava system administratör 3<br />
• kellotaajuus klockfrekvens<br />
• kannettava tietokone barbar dator 3<br />
• keskusmuisti primärminne, centralminne 4<br />
• keskusyksikkö centralenhet 3<br />
• kiintolevy, kovalevy hårddisk 3, hårdskiva l<br />
• kirjautua, logga I in<br />
• kirjoitin skrivare 5<br />
• kohdeaJue domän- en<br />
• kohdistin markör 3<br />
• komento kommando 4<br />
• konvertointi konvertering,- en<br />
• kosketusnäyttö pekskärm 2<br />
• kotimikro hemdator 3<br />
• kotisivu hemsida l<br />
• kuvake ikon 3<br />
• kärnmenmikro handdator 3<br />
• käyttäjätunnus användaridentifikation 3<br />
• käyttöjärjestelrnä operativsystem 5<br />
• käyttöliittyrnä användargränssnitt 5<br />
• käytäntö protokoll 5<br />
• laajakaista bredband 5<br />
• laajennettu muisti, laajennusmuisti expanderat<br />
minne 4<br />
• ladata ladda l ned/ner<br />
• laitteisto, atk-Iaitteisto hårdvara. -n<br />
• langaton trådlös, -t, -a<br />
• levy skiva l, disk. -en<br />
• Iinkki länk 2<br />
• mikropiiri mikrokrets 2<br />
• mikrotukihenkilö pc-samordnare 5, pc-support<br />
• muisti 4<br />
• muistitikku minnessticka I<br />
• navigoida navigera I<br />
• näppäirnistö tangentbord 5<br />
• nllyttö bildskärm 2<br />
• näytönohjain bildskärmsadapter. -n, adaptrar,<br />
-na<br />
• ohjelmisto programvara l,mjukvara l<br />
• ohjelmistotekniikka programvaruteknik, -en<br />
• osoitin pekare 5<br />
• palomuuri brandvägg 2<br />
• päävalikko huvudmeny 3<br />
• pöytämikro bordsdator 3<br />
• reititin vägvalsdator 3, router 2<br />
• rinnakkaisportti parallellport 2<br />
• roskaposti skräppost, -en<br />
• sarjaliitäntä serieport 2<br />
• selaaja, selain bläddrare 5<br />
• siirtonopeus överföringshastighet<br />
• sisäänkirjaus inloggning 2<br />
• siru chips 5<br />
• sovellus applikation 3<br />
• suoritin processor 3<br />
• sähköposti, pääteposti elektronisk post, epost-<br />
en<br />
• sähköpostiviesti e-post meddelande 4<br />
• tiedonsiirto dataöverföring 2<br />
• tiedosto fil 3<br />
• tieto- ja viestintätekniikka informations- och<br />
komrnunikationsteknik, -en<br />
• tietojenkasittelytiede datalogi,- n,<br />
datavetenskap, -en<br />
• tietokone dator 3<br />
• tietotekniikka informationsteknik, datateknik,en<br />
• tulostaa skriva IV ut<br />
• tunnussana, salasana lösenord 5<br />
• työmuisti arbetsminne 4<br />
• uloskirjaus ut loggning 2<br />
• valikko meny 3<br />
• verkko nät 5, nätverk 5<br />
• verkkokortti nätkort 5<br />
• verkkosivu nätsida l<br />
• web-sivu webbsida I<br />
• yhteensopivuus kompatibilitet 3<br />
• ät-rnerkki snabel-a<br />
• äänikortti ljudkort 5
;r;J DETTA ÄR EN UTSKRIFT FRAN COMPUTER SWEDEN<br />
~ ComputerSwed8n Artikelns webbadress: htlp:hwww.idg.se/2.108S/1.339S911datorstrul-f1ya-undanflykten<br />
:<strong>20</strong>10·09-1408:37. Computer Sweden<br />
Datorstrul nya undanflykten<br />
Av Computer Sweden<br />
Nu är det slut med ursäkter i stilen "Jag tappade den på vägen hit", Moderna barn skyller på datorstrul när hemläxan inte är<br />
gjord.<br />
Dagens skolelever gör allt mer av sitt skolarbete på datorn.<br />
Det innebär att floran av ursäkter när skolarbetet inte är gjort har förändrats. Det konstateras i en studie från backup-företaget Mozy som Daily Telegraph<br />
tagit del av.<br />
Bland de <strong>20</strong> vanligaste ursäkterna återfinns inte mindre än 14 som hänvisar till datorrelaterade problem.<br />
Här är de fjorton:<br />
- Jag mejlade det till dig men det studsade tillbaka.<br />
-Jag gjorde läxan men sedan råkade jag deleta den av misstag.<br />
- Min dator kraschade och det försvann.<br />
-Min skrivare gick sönder.<br />
-Jag gjorde klart läxan men kunde inte spara.<br />
-Skrivarbläcket tog slut<br />
-Internet låg nere så jag kunde inte leta information eller hitta uppgifterna.<br />
-Jag spillde dricka på datorn så den gick sönder.<br />
- Vi hade inbrott och min dator stals.<br />
-Jag kunde inte koppla in min bärbara till en skrivare.<br />
- Min dator har hackats och ett virus har förstört min hårddisk.<br />
- Windows Vista kraschade min bärbara och deletade programmet<br />
-Jag har haft bort min bärbara.<br />
-Bokstäverna på mitt tangentbord är så slitna att jag inte kan skriva.
Lockbeten stoppar data virus<br />
Av Anna Jönsson ur F&F 2/?006.<br />
Genvägar på internet kan göra dagens antivirusprogram onödiga.<br />
I stället för att ligga steget efter ett datorvirus som sprids över världen går det att genskjuta<br />
det med en serie hopkopplade datorer. Matematikern Eran Shir och hans medarbetare vid Tel<br />
Avivs universitet i Israel visar i tidskriften Nature Physics att datanät kan göras immuna om<br />
antivirus sprids via ett parallellt nät.<br />
Nätet skulle bestå av datorer som agerar lockbeten för virus. Dessa datorer registrerar när ett<br />
virus har tagit sig in någonstans i nätverket som de ska skydda. Via direktlänkar underrättar<br />
datorerna varandra och bekämpar samtidigt viruset från flera håll. Enligt de israeliska<br />
forskarnas beräkningar skulle ett nätverk med <strong>20</strong>0 000 vanliga datorer och 800 lockbeten inte<br />
kunna infekteras till mer än 1 procent innan viruset stoppas. I större nätverk, som hela<br />
internet, kan metoden användas än mer effektivt.<br />
David Sands, professor i datavetenskap vid Chalmers tekniska högskola i Göteborg, är positiv<br />
men inte övertygad om att modellen går så lätt att tillämpa i praktiken.<br />
- Iden har potential, men det är en matematisk studie och den redogör inte för hur de<br />
praktiska problemen ska lösas. Analysen förutsätter att vi kan identifiera ett virus mycket<br />
snabbt. Vidare måste den nya infrastrukturen säkras på något sätt så att inte också vimset kan<br />
spridas den vägen, säger han.<br />
Detta säkerhetsproblem anser sig forskarna ha en lösning på. Enligt Eran Shir skulle det<br />
parallella nätet kunna utgöras av något så enkelt som en speciell uppsättning e-postadresser.<br />
Dessa skulle skyddas av liknande krypteringar som de som används vid ekonomiska<br />
transaktioner på internet.<br />
Ordlista<br />
ett lockbete<br />
genskjuta IV<br />
en medarbetare<br />
agera I<br />
underrätta I<br />
övertygad<br />
redogöra IV<br />
en uppsättning<br />
en transaktion<br />
Besvara följande frågor i par:<br />
houkutin, syötti<br />
oikaista, saada kiinni, päästä edelle<br />
työntekijä, työkaveri<br />
toimia<br />
kertoa, pitää ajan tasalla<br />
vakuuttunut<br />
kuva illa, selostaa, selvittää<br />
kokoelma, setti, yhdistelmä<br />
tapahtuma, liiketoimi<br />
1. Vad visar Shir och hans medarbetare i tidskriften Nature Physics?<br />
2. Vad händer när ett "lockbete" registrerar ett virus?<br />
3. Vad tycker David Sands om modellen?<br />
4. Hur kan man enligt 5hir bygga ett parallellt nät?
Därför kraschar datorn<br />
Av Johan Falk, Per Runeson ur F&F 5/<strong>20</strong>07.<br />
Traditionella ingenjörsmetoder gör inte programmen tillräckligt bra.<br />
Alla som använder persondatorer har någon gång varit med om program som kraschar eller gör något<br />
helt annat än man tänkt sig. I bästa fall leder det till att man måste starta om programmet eller datorn,<br />
och ibland får man lära sig att vissa kommandon helt enkelt inte fungerar. I värre fall förstörs värdefull<br />
information och veckors arbete går förlorat.<br />
Hur kommer det sig att datorprogram har så många brister? Varför verkar det omöjligt att konstruera<br />
felfria program, när exempelvis en rulltrappa eller en tv kan fungera felfritt i många år?<br />
Vid Lunds tekniska högskola bedrivs forskning om just program utveckling. En av författarna till denna<br />
artikel, Per Runeson, har utvärderat en ny metod för att utveckla program. Även om metoden inte<br />
lovar perfekta datorprogram, visar studien att det finns mycket att vinna på att ersätta de traditionella<br />
metoderna för att utveckla program.<br />
Dyr programutveckling<br />
Program utveckling är en allt viktigare del av vårt samhälle. Datorprogram styr fler och fler produkter<br />
och tjänster som vi är beroende av i vårt dagliga liv. Det gäller inte bara våra persondatorer;<br />
datorprogrammen styr också hur bilen ska bromsa, vilka pengatransaktioner som ska göras på<br />
banken och hur telefonsamtal ska kopplas.<br />
Pålitliga och effektiva program har därför blivit en viktig - och dyr - del av nya produkter.<br />
Utvecklingskostnaderna för en ny mobiltelefon består till 80-90 procent av program utveckling. För<br />
industrirobotar ligger nivån på omkring 75 procent. Även för bilar, som ju uppfattas som<br />
huvudsakligen mekaniska, har program utvecklingen på tio år gått från en obetydlig del till en tredjedel<br />
av produktionskostnaden.<br />
Anledningen till de höga kostnaderna är att dagens program är oerhört komplexa. Program utveckling<br />
är inte längre något som enskilda personer klarar av på en vecka eller två. Det är enorma projekt som<br />
kan engagera hundra programmerare i ett år eller mer.<br />
Ett exempel är telefonsystemen. För femton år sedan hade programmen som styr en telefonväxel<br />
ungefär en miljon rader med kod, alltså kommandon som säger åt en dator vad den ska göra. Det<br />
motsvarar femtio böcker med program kod sida upp och sida ner. I dag finns lika mycket kod i en<br />
enkel mobiltelefon! Och en modern telefonväxel kräver 10-100 miljoner rader kod.<br />
När en ny telefon modell ska utvecklas kräver det alltså inte bara att 50 böcker med text skrivs<br />
samman. Olika delar av koden måste också fungera ihop, och slutprodukten ska förstås möta de krav<br />
som finns på funktioner och kvalitet. Dessutom ska allt göras inom loppet av vanligtvis 8-15 månader.<br />
Ett program paket med ordbehandlare och presentationsprogram kan innehålla fem gånger så mycket<br />
kod - tillräckligt för att fylla en hel bokhylla.<br />
Till detta kan vi lägga att förutsättningarna tör datorprogram förändras snabbt. Datorerna i dag är<br />
dubbelt så snabba som för ett och ett halvt år sedan. Om man jämför med järnvägens utveckling<br />
motsvarar det att ta steget från smalspårig järnväg till magneträls på några få år. Men medan de som<br />
bygger tåg har haft 150 år på sig att utveckla ny teknik, måste programmerare anpassa sig snabbt för
att deras kunskap inte ska bli föråldrad. Den förbättrade kapaciteten i datorerna används dessutom<br />
sällan för att få bättre prestanda eller kvalitet, utan till att stoppa in nya funktioner eller ge<br />
programmen häftigare utseende på bildskärmen - vilket förstås gör dem mer komplexa. Så våra<br />
datorer kör fortfarande i ångloksfart på höghastighetsräls, tåget får med jämna mellanrum motorstopp<br />
mitt på linjen, men vi reser bekvämt och har trevliga kupeer att sitta i.<br />
Ett program blir till<br />
Det är alltså inte konstigt att datorprogram innehåller brister, och deras komplexitet ställer därför stora<br />
krav på att utvecklingen av nya program leds och samordnas på ett effektivt sätt.<br />
Vanligtvis utgår program utveckling från ett antal krav från en kund eller en marknad, som beskriver<br />
vad programmet ska göra och vilka funktioner det ska ha. Utifrån kraven designar utvecklare<br />
programmets övergripande struktur - vad olika programkomponenter ska uträtta och hur de ska<br />
fungera tillsammans. Därefter sker den egentliga programmeringen, där program koden skrivs. När<br />
programmeringen är klar testas produkten, vilket kan leda till nya krav från kunden, och så kan<br />
utvecklingen fortsätta i flera varv.<br />
I vissa fall, när kraven på säkerhet är extremt höga, kan utvecklingen gå via en matematisk-logisk<br />
beskrivning av kundens krav, som sedan omvandlas till program kod. På så vis går det att bevisa att<br />
den färdiga produkten uppfyller kraven, vilket kan vara avgörande för exempelvis styrsystem för<br />
kärnkraftverk eller medicinsk teknik. Men en sådan modell för program utveckling är mycket<br />
tidskrävande och förutsätter dessutom att kunden är van att uttrycka sig matematiskt-logiskt.<br />
I stället använder programutvecklare sig oftast aven arbetscykel som omfattar krav, design,<br />
programmering och test. Ett huvudproblem för traditionell programmering är att det tar för lång tid<br />
mellan den faktiska utvecklingen och utvärderingen. Det kan leda till att kunden har hunnit ändra sig<br />
eller att marknaden förändrats av att konkurrenter har lanserat nya produkter.<br />
Ett annat problem med traditionell utveckling är att den bygger på att man bryter ner problemet i<br />
komponenter och att dessa delar utvecklas separat. När delarna väl sätts samman kan det visa sig att<br />
de inte passar ihop.<br />
Nya metoder för utveckling<br />
I Per Runesons studie utvärderades en annan modell för program utveckling, kallad<br />
extremprogrammering. Det är en modell som betonar flexibilitet och där tiden för återkoppling<br />
kortas drastiskt.<br />
Ett exempel på flexibilitet är att kunden deltar under stora delar av utvecklingen, för att löpande<br />
utvärdera och ge förslag på förändringar. Andra former av återkoppling är parprogrammering, där<br />
programmerare kommenterar varandras arbete, och kontinuerliga tester.<br />
Per Runeson granskade två stora utvecklingsprojekt på Ericsson och ASS. Det visade sig att<br />
programmerarna genomgående ansåg att de med hjälp av extremprogrammering fick avsevärt bättre<br />
kontroll över sin arbetssituation och planering än vad traditionell program utveckling ger.<br />
Programmerarna kände större trygghet och tillfredsställelse i arbetet, vilket ledde till mer kod per<br />
tidsenhet och färre fel. Det nya arbetssättet med en kundrepresentant närvarande medförde också att<br />
man genomgående valde att programmera de funktioner som ansågs vara viktigast, och därmed fick<br />
bättre produkter.<br />
UPPGIFT:<br />
Läs texten och besvara frågorna på svenska:<br />
1. Varför är program utveckling en så viktig del av vårt samhälle i dag?<br />
2. Hur stora är utvecklingskostnaderna? Varför är de så stora?<br />
3. Hur påverkar datorernas kapacitet programutvecklingen?<br />
4. Vilka krav ställs på programutveckling? Vem ställer kraven?<br />
5. Vad är extremprogrammering?<br />
Gör också en ordlista över 15-<strong>20</strong> centrala ord i texten.
Gratisprogram kan spara staden miljoner<br />
Ordlista:<br />
försvarsmakten puolustusvoimat<br />
justitieministeriet oikeusministeriö<br />
tillgänglig saatavilla oleva<br />
utreda II selvittää<br />
ta i bruk ottaa käyttöön<br />
fullmäktige valtuusto<br />
en motion aloite<br />
en nämnd lautakunta<br />
bevilja anslag myöntää määräraha<br />
en övergång till siirtyminen<br />
uppföljning, -en seuranta<br />
en uppskattning arvio<br />
vinna mark voittaa alaa<br />
uteslutande ainoastaan<br />
ha tillgång till olla käytettävissä<br />
Repetera verb: Hur lyder temat? Vad heter verbet på finska?<br />
1. sjunka<br />
2. lägga<br />
3. uppge<br />
4. erbjuda<br />
5. förutsätta<br />
Skriv på svenska:<br />
1. verrata kustannuksia<br />
2. ehdotus<br />
3. ero<br />
4. tarve<br />
5. ylläpito<br />
6. hyöty<br />
7. säästöt<br />
8. vaihtaa toimittajaa
INTERNETANVÄNDNING<br />
Hemma:<br />
1. Hurdan internetanvändare är du själv? Kryssa för de alternativ som passar bäst:<br />
[ Till vad har du använt internet under den senaste månaden?<br />
r:l E-post<br />
a Följa med nyheter och ekonomi<br />
r:J Elektroniska ärenden t.ex. bank~3nster<br />
aSöka företags kontaktuppgifter<br />
,....., Diskutera i realtid (t.ax. diskussions- och<br />
I ... ...J chatrum)<br />
r:::llyssna på musik (t.ex. nätradlo)<br />
~'. Ladda ner program filar och program (t.ex,<br />
(] Placeringar (sijoitukset)<br />
. I -....J nyhatsklipp, mp3 musikfiler, spel,<br />
... nyttoprogram)<br />
r::J Söka jobb aIntemetspel<br />
C:] Köpa varor/tjänster<br />
r:::J Vadslagning (vedonlyönti)<br />
r" Informationssökning i anslutning till inköp (t.ex, r'~~ Annat tidsfördriv, underhållning och surlning<br />
"··,,.l prisjämförelser, varuegenskaper) "".J<br />
(] Bokningar (t.ex. resor, biobiljetter, konserter) r:,] Annan användning, vad?<br />
(:-.] Informationssökning i anslutning till jobb<br />
Källa: www.hbl.fi (11.8.<strong>20</strong>08)<br />
2. Lästexterna "Webben ett sätt att hålla kontakt och "Webb 3.0 gör internet<br />
På lektionen:<br />
smartare".<br />
Diskutera i smågrupper<br />
1. Hurdan internetanvändare är du själv?<br />
2. Finns det stora skillnader i användningen mellan olika generationer? Tänk på din<br />
egen familj och släkt och dina vänner.<br />
3. Hur håller du kontakt med dina vänner och släktingar?<br />
4. Vilka fördelar och nackdelar har Facebook och andra sociala medier?<br />
5. Vad är den semantiska webben?<br />
6. På vilket sätt skiljer sig Webb 2.0 och Webb 3.0 från varandra?<br />
+ När och av vem utvecklades internet?
~ o<br />
(')<br />
-.<br />
t4<br />
C'J<br />
_)<br />
~<br />
f .~;<br />
.<br />
.,<br />
'11iJ cla;<br />
.j-J<br />
c
PC för alla<br />
Fakta<br />
Webb 3.0 gör internet smartare<br />
När man pratar om framtidens internet kommer ofta begreppen "den semantiska webben"<br />
eller webb 3.0 på tal. Så vad innebär det, egentligen?<br />
Lite förenklat kan man säga så här: Webb 1.0 är den grundläggande webben, där användare<br />
kan länka till andra användares sidor. Det är internet som det såg ut på mitten av 1990-talet.<br />
Webb 2.0 kallas för den skrivbara webben. Genom ny teknik kan användare forma innehållet<br />
på internet via bloggar eller uppslagsverk som Wikipedia, samt hålla alla sina vänner<br />
uppdaterade om vad som händer via Twitter och Facebook.<br />
Webb 3.0 handlar om att införa teknik som gör innehållet på nätet mer strukturerat.<br />
Strukturerad information gör innehållet på nätet mer begripligt för datorer.<br />
Tanken är att om datorerna kan förstå sammanhang mellan olika informations-källor<br />
(exempelvis olika webbsidor), blir det enklare för oss att få fram den information vi vill ha.<br />
Webb 3.0 kallas därför för den semantiska webben. Semantik är ett begrepp som avser<br />
"betydelsen" i ett språk. Då ordet syntax används för att beskriva hur man sätter samman ord<br />
till meningar, används semantik för att beskriva inne-börden av dessa ord.<br />
De flesta av oss kan sätta in orden "paul mccartney" och "yesterday" i rätt sammanhang. Vi<br />
kan förklara att Yesterday är en av världens mest kända kärlekssånger, skriven av<br />
popgruppen Beatles som bildades på 1960-talet och att Paul McCartney var en av gruppens<br />
medlemmar. Men för en dator är detta sammanhang betydligt svårare att luska ut - och det är<br />
det som den semantiska webben ska råda bot på.<br />
På samma sätt som webb 2.0 gjorde internet mer interaktivt, kan man säga att webb 3.0 är ett<br />
krafttag för att göra internet mer intelligent.<br />
Till skillnad mot webb 2.0, vars tekniker tydligt kunde märkas av i form av bättre<br />
interaktivitet, kommer du inte att märka av webb 3.0 på samma sätt. Du kommer i stället att<br />
uppfatta det i form av bättre sökresultat som ger dig mer exakta svar på dina frågor och<br />
mindre av det som du inte är intresserad av.<br />
http:// pfa. idg.se/2 .1054/1.25 7964/fra mtrdens-sokmotorer--sa-sms rta-a r-de
Datorer /Repetera ditt ordförråd och öva grammatik<br />
Fyll i följande meningar:<br />
1. Vilken (kannettava tietokone) du ska köpa beror på vad du ska<br />
______ (käyttää) den till.<br />
2. Sveriges (toiseksi vanhin tietokone) krävde ett tio meter långt<br />
rum, men (muisti) var sämre än i _<br />
(uudenaikainen matkapuhelin).<br />
3. __________ (Palomuuri) kan antingen vara _<br />
(ohjelma tietokoneessasi) eller en fysisk "burk" som placeras mellan _<br />
(internetliittymä) och din dator.<br />
4. Hur kan man (suojautua) mot virus, (madot) och<br />
trojaner?<br />
5. Vad heter Windows (uusi käyttöjärjestelmä)?<br />
6. För att slippa (roskaposti) är det bra att ha flera _<br />
(sähköpostiosoite ).<br />
7. Man borde alltid (sulkea tietokone) när man inte använder den.<br />
Fyll i tabellen:<br />
ÄRHÄKKÄ VIRUS ett ettrigt virus<br />
den infekterade<br />
datorn<br />
den trådlösa<br />
musen<br />
långa lösenord<br />
de effektiva sökmotorerna
FORSKNING I Fyll i ordlistan<br />
forskning, -en tutkimus<br />
tutkija<br />
forska I i ngt<br />
tutkia jtkn<br />
en undersökning<br />
undersöka II<br />
tutkimus<br />
tutkia<br />
grundforskning, -en perustutkimus<br />
sovellus<br />
ett (forsknings)rön<br />
en upptäckt 3<br />
finansiering, -en<br />
en stiftelse 3<br />
ett laboratorium 3<br />
ett forskningsinstitut<br />
ett forskarlag 5<br />
verksamhet, -en<br />
tu los<br />
tutkimustulos<br />
projekti<br />
rahoitus<br />
yritys<br />
laboratorio<br />
tutkimuslaitos<br />
= en forskargrupp<br />
toiminta<br />
yhteistyö<br />
ett experiment 5 koe<br />
kokeellinen<br />
ett prov 5<br />
ett försöksdjur<br />
näyte<br />
näytteenotto<br />
en beräkning 2<br />
en modell 3<br />
analysera I<br />
framställa II<br />
kombinera I<br />
mäta II<br />
räkna I<br />
tillämpa I<br />
tillverka I<br />
publicera I<br />
en publikation 3<br />
en tidskrift 3<br />
ge IV vid handen<br />
ge upphov till ngt<br />
laskelma<br />
malli<br />
mittaus<br />
analysoida<br />
valmistaa<br />
verrata jtkn jhkn<br />
yhdistää<br />
mitata<br />
soveltaa<br />
valmistaa<br />
valmistus<br />
julkaista<br />
julkaisu<br />
väitöskirja<br />
osoittaa<br />
antaa aihetta jhkn
FORSKNING<br />
Öva substantiv I bestämd eller obestämd form?<br />
Fyll i med rätt ord i rätt form.<br />
1. Närmare <strong>20</strong> postgraduala (opiskelija) inom syntetisk kemi arbetar<br />
i gruppens (laboratoriot).<br />
2. När (projekti) avslutas år <strong>20</strong>07 har arbetet resulterat i ett antal<br />
högklassiga (väitöskirja) och flera nya material med mångsidiga<br />
-- (sovellusmahdollisuus).<br />
3. (Perustutkimus) eller nyfikenhetsbaserad _<br />
(tutkimus) innebär att systematiskt och metodiskt söka efter kunskap utan att någon speciell<br />
_________ (sovellus) åsyftas.<br />
4. Aktiva plastfilmer kan användas vid (valmistus) av bränsleceller.<br />
5. (Kokeellinen työ) stöds ofta av beräkningsmetoder,<br />
såsom kvantkemiska ab initio (laskelma).<br />
6. (Säätiö) för kunskaps- och kompetensutveckling inbjuder _<br />
(tutkija) vid Sveriges nya universitet och högskolor att tillsammans med _<br />
(elinkeinoelämä) komma in med ansökan om finansiering av _<br />
(tutkimusprojekti).<br />
Skriv i bestämd form:<br />
1. en biomatematisk analys<br />
2. nya beräkningar<br />
3. en utmaning<br />
4. ett internationellt forskarlag<br />
5. utländska forskare<br />
6. finansiering<br />
7. ett stort laboratorium<br />
8. långa traditioner<br />
9. ett mål<br />
10. nordiskt samarbete
51D.8 sör~DAG <strong>20</strong> APRI L <strong>20</strong>08<br />
ATEMATIK Studie ska optimera skärgårdsförbindelserna<br />
Båttrafik förvirrar datorn<br />
Datorer kan räkna ut uniVerSUI11Sfödclsc<br />
och slut. Men de kan fortfarande<br />
inte räkna ut det bästa sättet att sköta<br />
förbindelsebåtstrafiken i ÅboIands skärgård<br />
med beaktande av alla variabler.<br />
Matematikstuderande<br />
Meeri Huovinen, 25, har<br />
som pro gradu-arbete utarbetat<br />
en matematisk<br />
modell för trafiken mellan<br />
de bebodda holmarna och<br />
fastlandet i Egentliga Finland.<br />
- Jag gillar matematik och<br />
det är speciellt roligt att få<br />
syssla med tillämpad matematik.<br />
Man ser nyttan.<br />
Matematisk simulering av<br />
trafiken ge bättre servicenivå<br />
till lägre pris eller bättre<br />
service för samma pengar.<br />
Men inte riktigt ännu,<br />
visade det sig då resultatet<br />
presenterades på ett skärgårdsseminarium<br />
i Åbo<br />
häromdagen.<br />
Att placera tolv fartyg på<br />
tio rutter mellan 70 bryggor<br />
under 24 timmar 365<br />
dagar om året klarar nämligen<br />
inte datorerna av på<br />
egen hand.<br />
Professor MarkoMäkelä<br />
vid Åbo universitets institution<br />
för tillämpad matematik<br />
förklarar att det beror<br />
på "den exponentiella tillväxtens<br />
förbannelse':<br />
Den sägs redan schackspelet<br />
uppfinnare ha tilllämpat.<br />
Om man placerar ett riskorn<br />
på den första rutan,<br />
två på den andra, fyra på<br />
nästa och så vidare så räcker<br />
allt ris i världen inte till<br />
för den 64e rutan.<br />
En båt på en rutt är ett alternativ,<br />
två båtar ger två al-<br />
ternativ, två rutter ger fyra<br />
alternativ, två tidpunkter<br />
åtta alternativ.<br />
- Redan med <strong>20</strong> variabler<br />
har vi över en miljon alternativ.<br />
Vår modell av skärgårdstrafiken<br />
blir så stor att<br />
inte ens de bästa datorerna<br />
räknar igenom den, säger<br />
Mäkelä.<br />
Begränsade mål<br />
Men man kan begränsa modellens<br />
alternativ.<br />
- Då kan man granska utvalda<br />
problem, säger Meeri<br />
Huovinen.<br />
Hennes modell har använts<br />
för att bedöma hur de<br />
nuvarande fartygen i skärgården<br />
används bäst, var<br />
eventuella nybyggen gör<br />
mest nytta och huru dan a<br />
de skall vara.<br />
Studien har betalats av<br />
Sjöfartsverket och olika regionala<br />
instanser. Den har<br />
producerats av Sjöfartens<br />
forskningscentral, en institution<br />
anknuten till Åbo<br />
universitet.<br />
Som mål satte man att bevara<br />
servicenivån men minimera<br />
kostnaderna. Trafikbehovet<br />
definierades utifrån<br />
en serie intervjuer<br />
med skärgårdsbor och företagare.<br />
Datorns svar överraskade<br />
forskarna och tjänstemännen.<br />
Den visade nämligen<br />
att de nuvarande fartygen<br />
i stort sett går på rätta rutter.<br />
Det enda förslaget till<br />
MATHIAS LUTHER<br />
EXPONENTIELLTILLVÄXT. Meeri Huovinen och alternativen som fördubblas i varje steg.<br />
300 MILJONER ALTERNATIV<br />
;; Simuleringen görs med<br />
programmet GAMS eller<br />
General Algebraic Modelling<br />
System.<br />
:: Skärgårdstrafiken<br />
innehåller upp till 300<br />
miljoner alternativ. Som<br />
A4-utskrifter med 50<br />
rader per papper skulle<br />
"Redan med <strong>20</strong><br />
variabler har vi över<br />
en miljon alternativ.<br />
Vår modell av<br />
skärgårdstrafiken blir<br />
så stor att inte ens<br />
de bästa datorerna<br />
räknar igenom den."<br />
modellen fylla 900 hyllmeter.<br />
:: Faktorer som man<br />
bland annat ännu inte kunnat<br />
beakta är till exempel<br />
fusionen av åtta skärgårdskommuner<br />
till två i<br />
det tvåspråkiga Åboland<br />
och tre finska skärgårds-<br />
ruttbyte var att byta ut den<br />
ålderstigna Linta på Nagu-<br />
Rimito mot Falkö som har<br />
hållits i reserv.<br />
Inga trollkonster<br />
Intressantare blev det då<br />
man frågade hurudana nybyggena<br />
skulle vara och var<br />
de skulle placeras.<br />
Datorn fick lägga till ett<br />
fartyg i taget isystemet och<br />
välja någon av sju på förhand<br />
definierade fartygstyper.<br />
Men också då är uträkningen<br />
konservativ. De första<br />
två fartyg som föreslås är<br />
kommuner med Nådendal<br />
senare i år.<br />
:: .Enarbetsgrupp på trafik-<br />
och kommunikationsministeriet<br />
skall fram till<br />
december utreda anskaffningen<br />
av nya fartyg och<br />
hur en rimlig servicenivå<br />
skall definieras.<br />
lika de nuvarande, marschfart<br />
på 11 knop och för 30<br />
respektive 50 passagerare<br />
och 5-10 bilplatser. Det tredje<br />
nyförvärvet borde vara en<br />
sjöbuss för <strong>20</strong> knop, 15 passagerare<br />
och inga bilar.<br />
För skärgårdsborna är<br />
resultatet en liten besvikelse.<br />
- Man skulle tycka att tekniken<br />
ändå hade gått framåt<br />
på de senaste trettio åren,<br />
kommenterade bl.a. Iniös<br />
kommundirektör Christjan<br />
Brander.<br />
MATHIAS LUTHER<br />
mathias./uther(a'hb/.(i