Vad är en god stad? - Boverket
Vad är en god stad? - Boverket
Vad är en god stad? - Boverket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Vad</strong> <strong>är</strong> <strong>en</strong> <strong>god</strong> <strong>stad</strong>?<br />
”Stad<strong>en</strong> <strong>är</strong> ett socialt projekt.” Med andra ord kan <strong>stad</strong><strong>en</strong> ses som <strong>en</strong> föränderlig<br />
levande organism. Om <strong>stad</strong><strong>en</strong> <strong>är</strong> <strong>god</strong> eller ond <strong>är</strong> <strong>en</strong> definitionsfråga.<br />
D<strong>en</strong> onda <strong>stad</strong><strong>en</strong> kan beskrivas som <strong>en</strong> <strong>stad</strong> som innehåller motsats<strong>en</strong> till resultat från d<strong>en</strong><br />
forskning, pågå<strong>en</strong>de planering och de politiska beslut som fattas för att skapa <strong>en</strong> <strong>god</strong> <strong>stad</strong>. En<br />
ond <strong>stad</strong> har mycket plats för bilar och inte för gå<strong>en</strong>de och cyklister, d<strong>en</strong> har <strong>en</strong> dåligt utbyggd<br />
kollektivtrafik, d<strong>en</strong> <strong>är</strong> inte <strong>en</strong> trygg plats att vistas på, motsättningarna mellan olika folkgrupper<br />
<strong>är</strong> stora, det finns inga gröna ytor och medborgarna har ing<strong>en</strong> delaktighet i beslut<strong>en</strong> om<br />
<strong>stad</strong><strong>en</strong>s utveckling. Sanning<strong>en</strong> <strong>är</strong> förstås inte svart eller vit utan de flesta <strong>god</strong>a städer har något<br />
ont i sig.<br />
Strid<strong>en</strong> om utrymmet i <strong>stad</strong>srummet<br />
Att bil<strong>en</strong> <strong>är</strong> <strong>en</strong> dålig lösning för att ta sig fram i <strong>en</strong> <strong>stad</strong> <strong>är</strong> ju ing<strong>en</strong> nyhet. D<strong>en</strong> stjäl mark till<br />
breda gator och dessutom ska d<strong>en</strong> parkeras c<strong>en</strong>tralt i parkeringshus eller på stora c<strong>en</strong>tralt belägna<br />
platser. Bilvägar prioriteras äv<strong>en</strong> under vintertid med snöröjning och halkbekämpning.<br />
– Att vi har byggt städerna för bilarna har lett till stora ingrepp i <strong>stad</strong>smiljön. De gå<strong>en</strong>de måste<br />
gå stora omvägar eller ta sig fram i gångtunnlar. Det <strong>är</strong> ett <strong>en</strong>ormt resursslöseri att använda<br />
dyrbar <strong>stad</strong>smark <strong>en</strong>bart till bilar. Vi måste ta tillbaka <strong>stad</strong>srummet från bil<strong>en</strong> och förvandla<br />
trafikarealer till gröna arealer, säger Lillebill Marshall, projektledare för Norges Nationella<br />
gåstrategi och chefsarkitekt på Stat<strong>en</strong>s vegves<strong>en</strong>, Region øst.<br />
Lillebill Marshall pekar på klimatfrågan. Människors hälsa, ekonomi, lokalmiljön och välf<strong>är</strong>d<br />
<strong>är</strong> viktiga skäl för att minska bil<strong>en</strong>s roll i samhället.<br />
– Folk måste börja gå mer.<br />
En <strong>stad</strong> för gå<strong>en</strong>de och cyklister<br />
Malmö satsar på ett gångstråksprogram för att minska användandet av bilar och ett annat skäl<br />
<strong>är</strong> att ge folk bättre möjligheter till motion.<br />
– Vi vill ha Malmö till <strong>en</strong> gång<strong>stad</strong>. Det <strong>är</strong> ett bra sätt att skaffa sig motion och det <strong>är</strong> det <strong>en</strong>da<br />
”trafikslaget” som <strong>är</strong> positivt om det ökar, säger Elin Engqvist som <strong>är</strong> planerare på Malmö<br />
Stad.<br />
Nu finns ett fotgängarprogram fram till 2018 och det inneb<strong>är</strong> i korthet att ge <strong>en</strong> ökad yta för<br />
de gå<strong>en</strong>de och att separera gå<strong>en</strong>de och cyklande. Malmö satsar också på kartor, trafiksignaler,<br />
belysning och vackra prom<strong>en</strong>adstråk längs kanalerna.<br />
2014 kommer pågåtåget till <strong>stad</strong><strong>en</strong><br />
<strong>Vad</strong> gör man n<strong>är</strong> det efterlängtade ”pågatåget” kommer till <strong>stad</strong><strong>en</strong>? Det regionala tåget <strong>är</strong> efterlängtat,<br />
eftersom det gör det möjligt att p<strong>en</strong>dla bättre med kollektivtrafik<strong>en</strong> och dessutom <strong>är</strong><br />
det ett miljövänligt alternativ.<br />
Text<strong>en</strong> kommer från PLANERA BYGGA BO Nr 1 2013
D<strong>en</strong> stora frågan var vad man skulle göra med d<strong>en</strong> gamla tågstation<strong>en</strong> som nu åter skulle<br />
komma till användning. Trelleborg kommun frågade bland andra barn och ungdomar som på<br />
olika sätt blev delaktiga i process<strong>en</strong> att förvandla <strong>en</strong> gammal station till ett resec<strong>en</strong>tra för tåg<br />
och bussar.<br />
Ta barn och ungdomar på allvar<br />
Trelleborgs kommun gjorde <strong>en</strong> över<strong>en</strong>skommelse med Trafikverket om att delta i ett projekt<br />
med barn och ungdomar i planering<strong>en</strong>. Under 2011 g<strong>en</strong>omfördes ett antal workshops med<br />
barn i förskolor och i årskurs fyra. Elever från gymnasiet var också med och ett antal pedagoger<br />
utsågs.<br />
– Det viktiga i projektet var att de barn och ungdomar som deltog kände att det var på allvar,<br />
säger Karin Jeppsson som tillsammans med Charlotte Reader Hägg var <strong>en</strong> av dem från kommun<strong>en</strong><br />
som deltog i projektet.<br />
Barn<strong>en</strong> hade förstås olika utgångspunkter till projektet bero<strong>en</strong>de på deras ålder. M<strong>en</strong> de flesta<br />
var över<strong>en</strong>s om att pågåtåget har stor betydelse för Trelleborg.<br />
De allra flesta var också över<strong>en</strong>s om att d<strong>en</strong> gamla station<strong>en</strong> bjöd på <strong>en</strong> trevlig och inbjudande<br />
miljö n<strong>är</strong> ”pågatåget” äntlig<strong>en</strong> kommer till Trelleborg, vilket sker vid slutet av år 2014 och att<br />
det fanns något att göra på station<strong>en</strong> medan man väntade på tåget eller buss<strong>en</strong>.<br />
Barn<strong>en</strong>s och ungdomarnas olika förslag ställdes ut som <strong>en</strong> del i process<strong>en</strong> kring detaljplan<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> också som <strong>en</strong> bekräftelse på att deras åsikter och förslag räknas.<br />
TEXT: DAN JANSSON<br />
_______________________________________________<br />
> D<strong>en</strong> sociala dim<strong>en</strong>sion<strong>en</strong><br />
– Stad<strong>en</strong> <strong>är</strong> ett socialt experim<strong>en</strong>t, säger före detta professor Carl-Johan Engström, som anser<br />
att d<strong>en</strong> sociala dim<strong>en</strong>sion<strong>en</strong> <strong>är</strong> <strong>en</strong> viktig v<strong>är</strong>demätare på hållbar <strong>stad</strong>sutveckling. N<strong>är</strong> det gäller<br />
att hålla det sociala i c<strong>en</strong>trum för hållbar <strong>stad</strong>sutveckling så betonar Carl-Johan Engström:<br />
• Ge varje individ möjligheter till livskvalitet g<strong>en</strong>om ett rikt vardagsliv, hälsa och välbefinnande<br />
samt delaktighet i utveckling<strong>en</strong>.<br />
• Underlätta för d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilde att leva klimatneutralt och resurssnålt samt v<strong>är</strong>na ekosystemtjänster<br />
och global solidaridet.<br />
• Främja innovativa tjänster och produkter som bidrar till eg<strong>en</strong> utkomst, hög sysselsättning<br />
och skattefinansierad välf<strong>är</strong>d.<br />
Text<strong>en</strong> kommer från PLANERA BYGGA BO Nr 1 2013
Fakta om d<strong>en</strong> <strong>god</strong>a <strong>stad</strong><strong>en</strong><br />
Artikeln bygger på reflektioner från konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> ”Livet i d<strong>en</strong> <strong>god</strong>a <strong>stad</strong><strong>en</strong>” i Stockholm i oktober<br />
2012, <strong>en</strong> fristå<strong>en</strong>de fortsättning på projektet ”D<strong>en</strong> <strong>god</strong>a <strong>stad</strong><strong>en</strong>”. Projektet pågick under<br />
2006–2010 med kommunerna Jönköping, Norrköping och Uppsala samt <strong>Boverket</strong>, Trafikverket<br />
och Sveriges kommuner och landsting.<br />
Se filmer från konfer<strong>en</strong>s<strong>en</strong> på <strong>Boverket</strong>s Youtube-kanal www.youtube.com/boverket:<br />
D<strong>en</strong> <strong>god</strong>a <strong>stad</strong><strong>en</strong> – fotgängare<br />
D<strong>en</strong> <strong>god</strong>a <strong>stad</strong><strong>en</strong> – d<strong>en</strong> sociala dim<strong>en</strong>sion<strong>en</strong><br />
D<strong>en</strong> <strong>god</strong>a <strong>stad</strong><strong>en</strong> – verktyg<br />
Läs mer på <strong>Boverket</strong>s webbplats www.boverket.se/<strong>god</strong>a-<strong>stad</strong><strong>en</strong><br />
Text<strong>en</strong> kommer från PLANERA BYGGA BO Nr 1 2013