Urbant utvecklingsarbete - Boverket
Urbant utvecklingsarbete - Boverket
Urbant utvecklingsarbete - Boverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Rapport 2013:6<br />
REGERINGSUPPDRAG<br />
<strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
– delrapportering av regeringsuppdrag
<strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
– delrapportering av regeringsuppdrag<br />
<strong>Boverket</strong> februari 2013
Titel: <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Rapport: 2013:6<br />
Utgivare: <strong>Boverket</strong> februari 2013<br />
Upplaga: 1<br />
Antal ex: 80<br />
Tryck: <strong>Boverket</strong> internt<br />
ISBN tryck: 978-91-87131-88-2<br />
ISBN pdf: 978-91-87131-89-9<br />
Sökord: Städer, stadsdelar, bostadsområden, boendesegregation,<br />
boendeintegration, social integration, boendemiljö, utanförskap,<br />
Hässleholmen, Borås, Bergsjön, Gårdsten, Hjällbo, Norra Biskopsgården,<br />
Göteborg, Gamlegården, Kristianstad, Centrum-Öster, Landskrona,<br />
Herrgården, Södra Sofielund/Seved, Malmö, Rinkeby,Tensta, Stockholm,<br />
Hovsjö, Ronna, Södertälje, Kronogården, Trollhättan, Araby, Växjö<br />
Dnr: 1410-287/2012<br />
Publikationen kan beställas från:<br />
<strong>Boverket</strong>, Publikationsservice, Box 534, 371 23 Karlskrona<br />
Telefon: 0455-35 30 50<br />
Fax: 0455-819 27<br />
E-post: publikationsservice@boverket.se<br />
Webbplats: www.boverket.se<br />
Rapporten finns som pdf på <strong>Boverket</strong>s webbplats.<br />
Rapporten kan också tas fram i alternativt format på begäran.<br />
<strong>Boverket</strong> 2013
Förord<br />
Många års statliga satsningar för att minska boendesegregation och<br />
främja social integration har inte nått de resultat som politiken har önskat.<br />
Tvärtom talar mycket för att utvecklingen mot socioekonomiskt<br />
segregerade städer har accelererat på senare år.<br />
Under 2012 har <strong>Boverket</strong> haft i uppdrag att inom ramen för det urbana<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t – regeringens satsning för att minska utanförskapet i<br />
15 stycken utvalda stadsdelar/bostadsområden – bidra till fortsatt<br />
kunskapsuppbyggnad. I samråd med Arbetsmarknadsdepartementet har<br />
det beslutats att regeringsuppdraget ska avrapporteras i form av en läges-<br />
och analysrapport, i stället för en kunskapsöversikt.<br />
Denna delrapport är sammanställd av projektgruppen på enheterna<br />
Boende och Stadsutveckling samt Stad och Land. I projektgruppen har<br />
Kerstin Andersson, Catarina Carlén, Micael Nilsson (projektledare) och<br />
Mirja Ranesköld ingått.<br />
Karlskrona februari 2013<br />
Janna Valik<br />
generaldirektör<br />
3
4 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong>
Innehåll<br />
Förord ............................................................................................. 3<br />
Innehåll ........................................................................................... 5<br />
Sammanfattning ............................................................................. 7<br />
Inledning ....................................................................................... 11<br />
15 stadsdelar omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t ................. 11<br />
Uppdraget ..................................................................................... 15<br />
Uppdraget enligt regleringsbrev för 2012 ........................................... 15<br />
Syftet och målformuleringen .............................................................. 15<br />
Metod och avgränsning ...................................................................... 15<br />
Läsanvisning ...................................................................................... 16<br />
<strong>Boverket</strong>s iakttagelser vid besök i kommunerna .......................... 17<br />
Vertikal integration saknas i flera kommuner ..................................... 17<br />
Utarmad service och begränsad tillgång till offentliga rum ................ 19<br />
Oseriösa fastighetsägare ................................................................... 23<br />
I flertalet områden bor många familjer trångt ..................................... 23<br />
Okunskap kring flyttningsmönster ...................................................... 24<br />
Traditionella välfärdssystem fungerar sällan i utsatta områden ......... 24<br />
Osäkerhet om vad som är målet med det urbana<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t .............................................................................. 25<br />
Negativa artiklar i den lokala tidningen påverkar ryktet ..................... 25<br />
Regional nivå ...................................................................................... 26<br />
Rapporter framtagna på uppdrag av <strong>Boverket</strong> ............................. 27<br />
Bakgrundsbeskrivning av utpekade stads-delar ................................ 27<br />
Om stadskvaliteters betydelse för attraktivitet och hållbar<br />
utveckling ........................................................................................... 27<br />
Några slutsatser och tankar kring fortsatt arbete .......................... 29<br />
Vad ska det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t leda till? ................................ 29<br />
Svårt att bedöma insatsernas värde .................................................. 29<br />
Kan boendesegregationen minska med urban utvecklingspolitik? .... 30<br />
Ett policygap att undersöka ................................................................ 31<br />
Stadsutvecklingsbolag som redskap för urban utveckling ................. 31<br />
Forskning om uppföljnings- och utvärderings-metoder som kan<br />
stödja en hållbar stads-utveckling i Göteborg .................................... 33<br />
Det fortsatta arbetet 2013 .................................................................. 34<br />
Bilagor .......................................................................................... 37<br />
Bilaga 1 .............................................................................................. 37<br />
Bilaga 2 .............................................................................................. 37<br />
Bilaga 3 .............................................................................................. 37<br />
5
6 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Vy över Hässleholmens centrum i Borås. Foto: Kerstin Andersson
Sammanfattning<br />
Arbetsmarknadsdepartementet har gett <strong>Boverket</strong> i uppdrag att bygga upp<br />
och sprida kunskap som kan bidra till positiv utveckling i stadsdelar med<br />
utbrett utanförskap genom att knyta forskning närmare de kommuner som<br />
omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t. I uppdraget ingår också att<br />
medverka till att relevant kunskapsutbyte mellan kommuner kommer till<br />
stånd och samordna sig med andra myndigheter som har uppdrag inom<br />
ramen för det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Rapporten grundas i huvudsak på samtal med tjänstemän i kommuner,<br />
behovsinventering och platsbesök, men också inläsning av material,<br />
SCB-statistik och möte med forskare. Vidare har samverkan skett med de<br />
fyra länsstyrelser som har haft ett särskilt uppdrag att synliggöra de<br />
regionala aspekterna.<br />
Det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t omfattar 15 stadsdelar i Sverige vars<br />
boende har mycket låg förvärvsfrekvens, höga uttag av försörjningsstöd<br />
och låg behörighet till gymnasieskolan. Dessa stadsdelar är:<br />
Hässleholmen (Borås), Bergsjön, Gårdsten, Hjällbo och Norra<br />
Biskopsgården (Göteborg), Gamlegården (Kristianstad), Centrum-Öster<br />
(Landskrona), Herrgården och Södra Sofielund/Seved (Malmö), Rinkeby<br />
och Tensta (Stockholm), Hovsjö och Ronna (Södertälje), Kronogården<br />
(Trollhättan) samt Araby (Växjö).<br />
<strong>Boverket</strong> har i detta uppdrag bildat en arbetsgrupp tillsammans med<br />
länsstyrelserna och har deltagit i planeringen av deras aktiviteter inom<br />
ramen för deras uppdrag att lyfta fram de regionala aspekterna.<br />
Tillsammans med berörda representanter från länsstyrelser företogs en<br />
rundresa under våren 2012, varvid samtliga nio kommuner besöktes.<br />
Kommunbesöken planerades i samråd med länsstyrelserna. Det primära<br />
syftet med besöken var att i dialog med kommunerna försöka klargöra<br />
vilken typ av forskningssamverkan dessa efterfrågar, samt se den<br />
regionala nivåns betydelse utifrån ett utanförskapsperspektiv. Av<br />
inventeringen framgick att:<br />
Det tvärsektoriella samarbetet ute i stadsdelarna inte är lika väl<br />
utvecklat på nivåerna över stadsdelsnivån.<br />
Många centrumanläggningar är isolerade och slutna enheter.<br />
Det finns oseriösa fastighetsägare som hyr ut undermåliga lägenheter.<br />
Stor trångboddhet. Anhörighetsinvandringen har ökat – brist råder på<br />
större lägenheter.<br />
Okunskap kring flyttningsmönster.<br />
Traditionella välfärdssystem fungerar sällan i utsatta områden.<br />
Det förekommer en osäkerhet om vad det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t<br />
egentligen syftar till.<br />
Ryktet i området påverkas av negativa artiklar i den lokala pressen.<br />
Det saknas ofta en regional aktör som kan ta ett samlat styrningsansvar<br />
och som utifrån det regionala strategiarbetet kan samordna<br />
olika lokala satsningar.<br />
7
8 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
<strong>Boverket</strong> har också medverkat på seminarier och workshops, antingen<br />
som medarrangör eller som inbjudna tillsammans med till exempel<br />
Brottsförebyggande Rådet, Skolverket, Folkhälsoinstitutet, hemlöshetssamordnaren<br />
med flera.<br />
<strong>Boverket</strong> har gett stiftelsen Mångkulturellt Centrum i uppdrag att<br />
sammanställa en bakgrundsbeskrivning för de insatser som skett över tid i<br />
de utpekade stadsdelarna. Beskrivningen utgår från en<br />
litteraturgenomgång. Vidare har Spacescape AB på uppdrag av <strong>Boverket</strong><br />
översiktligt undersökt den rumsliga attraktiviteten i de femton utvalda<br />
stadsdelarna i Stockholm, Göteborg, Malmö, Södertälje, Växjö,<br />
Kristianstad, Trollhättan, Borås och Landskrona. Spacescape betonar sju<br />
stadskvaliteter som grundläggande för attraktivitet och social hållbarhet:<br />
Närhet till city, närhet till spårstation, tillgänglighet i gång- och gatunät,<br />
tillgång till butiker, restauranger och kultur, tillgång till park, närhet till<br />
vatten och kvartersform.<br />
Slutligen lyfter <strong>Boverket</strong> fram några slutsatser och tankar för det<br />
fortsatta arbetet:<br />
Det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t präglas av motsägelsefulla<br />
målformuleringar. Aktörerna ute i stadsdelarna ställs nästan dagligen<br />
inför målkonflikter. Det är inte alltid lätt att avgöra vad som det<br />
underliggande problemet som utlöser social oro. Kortsiktiga insatser<br />
som adresserar symptom snarare än de bakomliggande orsakerna,<br />
riskerar ständigt att hamna i konflikt med långsiktiga målsättningar.<br />
Det socioekonomiska utanförskapet sammanfaller därför med de<br />
minst attraktiva bostadsområdena. Däremot råder stor osäkerhet kring<br />
hur boendesegregationen ska kunna motverkas.<br />
Det finns ett retoriskt gap mellan policynivån och den faktiska rumsliga<br />
förändringen.<br />
Stadsutvecklingsbolag som redskap för urban utveckling – ett initiativ<br />
för att överbrygga det retoriska gapet mellan å ena sidan<br />
kommunövergripande mål och visioner och å andra sidan utmaningen<br />
att lyfta den utsatta stadsdelen i centrumområdet i Landskrona.-<br />
I Göteborg finns ett behov av forskning som kan öka kunskapen om<br />
hur befintliga och nya strukturer bör utvecklas för att främja<br />
integrationen mellan människor i stadens olika delar, och vilka som i<br />
stället förstärker effekten av segregation. Målet med forskningen är att<br />
den kunskap som produceras ska kunna användas strategiskt i<br />
policyarbetet och som underlag i beslutssammanhang.<br />
Rapporten avslutas med en inventering av alternativa spår som kan väljas.<br />
Spårvalet beror på vad som är viktigast – implementering och goda<br />
exempel eller arbetsmarknad/skolor eller integration och social sammanhållning.
Innehållsförteckning 9<br />
Grönområde mellan bostadshusen i Gårdsten i Göteborg. Foto: Kerstin Andersson
10 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong>
Inledning<br />
Länsstyrelse Kommun Stadsdelar<br />
15 stadsdelar omfattas av det urbana<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t<br />
Det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t omfattar 15 stadsdelar i Sverige vars<br />
boende har mycket låg förvärvsfrekvens, höga uttag av försörjningsstöd<br />
och låg behörighet till gymnasieskolan. Dessa stadsdelar är:<br />
Hässleholmen (Borås), Bergsjön, Gårdsten, Hjällbo och Norra<br />
Biskopsgården (Göteborg), Gamlegården (Kristianstad), Centrum-Öster<br />
(Landskrona), Herrgården och Södra Sofielund/Seved (Malmö), Rinkeby<br />
och Tensta (Stockholm), Hovsjö och Ronna (Södertälje), Kronogården<br />
(Trollhättan) samt Araby (Växjö). I fortsättningen kallas dessa för URB -<br />
15 stadsdelar.<br />
Stockholm Stockholm Rinkeby Tensta<br />
Södertälje Hovsjö Ronna<br />
Västra Götaland Göteborg Gårdsten N. Biskopsgården Hjällbo Bergsjön<br />
Borås Hässleholmen<br />
Trollhättan Kronogården<br />
Kronoberg Växjö Araby<br />
Skåne Malmö Herrgården Södra Sofielund<br />
Landskrona Centrum-öster<br />
Kristianstad Gamlegården<br />
Kommuner och stadsdelar som omfattas i uppdraget.<br />
Förutom Södra Sofielund och Centrum-Öster har stadsdelarna varit<br />
föremål för ett flertal satsningar och specifika åtgärder. De flesta<br />
bostadshusen är byggda under tidsperioden 1965–1974 – undantaget<br />
Södra Sofiero (Seved) i Malmö och Centrum/Öster i Landskrona, där<br />
bebyggelsen har en äldre historia.<br />
11
12 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Debatten om utanförskapets avigsidor ger intryck av att husen har fått<br />
förfalla och att områdenas invånare lämnats åt sitt öde. Den bilden<br />
stämmer inte riktigt. Sedan 1980-talet har det konstant pågått olika<br />
former av aktiviteter, projekt och bebyggelseinriktade förnyelseåtgärder. 1<br />
Således har husen och den yttre miljön i majoriteten av de stadsdelar, som<br />
i detta fall härrör från miljonprogrammets dagar, genomgått större och<br />
mindre förändringar. Även en del rivningar, hela hus eller nedmontering<br />
av våningsplan har förkommit men de flesta av husen står kvar i dag. I en<br />
del områden har lägenheter byggts om för nya ändamål, lägenheter har<br />
också genom sammanslagningar blivit större, och i en del områden har<br />
lägenheter i markplan fått egen uteplats. Däremot har områdenas<br />
stadsplanestruktur inte nämnvärt förändrats, men många utemiljöer såsom<br />
torg, parker och lekplatser har rustats upp och nya kvaliteter har tillförts<br />
som exempelvis multisporthallar, konstgräsplaner, basketplaner,<br />
grillplatser och nya skolor. Slutsatsen är att flera av de områden som på<br />
1970-talet kritiserades för att vara gråa och trista betonghus, med torftiga<br />
utemiljöer ser annorlunda ut i dag. Det finns dock undantag. I några<br />
områden har tiotals miljoner satsats utan att det i dag finns några synliga<br />
spår och där fastighetsbeståndet måste renoveras i en nära framtid. 2<br />
Seved, Södra Sofielund, Malmö. Foto: Micael Nilsson<br />
1<br />
Bilaga 2<br />
En rapport på uppdrag av <strong>Boverket</strong>.<br />
2<br />
Bakgrundsbeskrivning för de insatser som skett över tid i de utpekade stadsdelarna,<br />
NicolasOrozco, Mångkulturellt Centrum.
Inledning 13<br />
Här börjar Centrum-Öster i Landskrona. Foto: Micael Nilsson
14 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong>
Uppdraget<br />
Uppdraget enligt regleringsbrev för 2012<br />
Arbetsmarknadsdepartementet har gett <strong>Boverket</strong> i uppdrag att bygga upp<br />
och sprida kunskap som kan bidra till positiv utveckling i stadsdelar med<br />
utbrett utanförskap genom att knyta forskning närmare de kommuner som<br />
omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t. <strong>Boverket</strong> ska också medverka<br />
till att relevant kunskapsutbyte mellan kommuner kommer till stånd;<br />
samordna sig med andra myndigheter som har uppdrag inom ramen för<br />
det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t. <strong>Boverket</strong> ska också sammanställa och<br />
analysera den kunskap som inhämtats och redovisa slutsatser av det<br />
arbete som utförts i en kunskapsöversikt. 3 Arbetet ska redovisas 28<br />
februari 2013. 4<br />
Syftet och målformuleringen<br />
Det övergripande syftet med uppdraget är att utifrån kommunernas och<br />
stadsdelarnas behov av kunskapsstöd, rekrytera lämpliga forskare som<br />
kan bidra till att höja kunskapsnivån. Därutöver syftar uppdraget till att i<br />
samverkan med andra myndigheter sprida kunskap och lärande exempel<br />
på strategier och lösningar, som bidrar till positiv utveckling i utsatta<br />
stadselar. Målet är att <strong>Boverket</strong>s insatser i förlängningen kan understödja<br />
ökad träffsäkerhet när det gäller den framtida urbana<br />
utvecklingspolitiken.<br />
Metod och avgränsning<br />
Rapporten grundas i huvudsak på samtal med tjänstemän i kommuner,<br />
behovsinventering och platsbesök. Inläsning av material, SCB-statistik,<br />
och möte med forskare. Vidare har samverkan skett med de fyra<br />
3 Kunskapsöversikten har i samråd med Arbetsmarknadsdepartement ändrats till en läges-<br />
och analysrapport eftersom uppdragstiden är förlängd till februari 2014.<br />
4 Uppdrag 11 i regleringsbrev 2012 A2012/174/IU och regeringsbeslut S2011/11148/VS<br />
15
16 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
länsstyrelser som har haft ett särskilt uppdrag att synliggöra de regionala<br />
aspekterna. Vid behov även kommunikation med andra myndigheter.<br />
Uppdraget har avgränsats till de 15 stadsdeler i nio kommuner som<br />
omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t. Behovsanalyserna har<br />
begränsats till kunskap som kan bidra till att motverka<br />
boendesegregation, samt efterfrågan på praktisk kunskap inriktad mot att<br />
förbättra situationen i berörda stadsdelar. Eventuella kunskapsbehov som<br />
är förbundna med arbetsmarknads- och utbildningsområdet har lämnats<br />
utanför behovsinventeringen. Utgångspunkten har varit de områden som<br />
<strong>Boverket</strong> har rådighet över.<br />
Läsanvisning<br />
I rapporten beskrivs det arbete som <strong>Boverket</strong> genomfört under år 2012.<br />
Rapporten innehåller en fördjupad problembeskrivning och analys där<br />
fokus ligger på de målkonflikter och andra problem som framkommit i<br />
möten med kommuner, länsstyrelser och forskare. Förslag anges också<br />
för hur det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t kan utvecklas framöver.<br />
Torget i Kronogården i Trollhättan. Foto: Kerstin Andersson
<strong>Boverket</strong>s iakttagelser vid besök<br />
i kommunerna<br />
Tillsammans med berörda representanter från länsstyrelserna företogs en<br />
rundresa under våren 2012, varvid samtliga nio kommuner besöktes.<br />
Kommunbesöken planerades i samråd med länsstyrelserna. Det primära<br />
syftet med besöken var att i dialog med kommunerna försöka klargöra<br />
vilken typ av forskningssamverkan dessa efterfrågar, samt se den<br />
regionala nivåns betydelse utifrån ett utanförskapsperspektiv.<br />
Vilka förvaltningar (aktörer) som var representerade på mötena<br />
varierade beroende på var ansvaret för det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t<br />
fanns placerad i förvaltningsorganisationen.<br />
Vertikal integration saknas i flera kommuner<br />
Utöver de gånga decenniernas satsningar på fysisk upprustning och<br />
boendesociala projekt, kan konstaterats att perioden med lokala<br />
utvecklingsavtal (LUA) har haft en positiv effekt på samarbetet mellan<br />
företrädare för olika verksamheter ute i stadsdelarna. Med några få<br />
undantag har det etablerats relativt bestående samarbetsstrukturer mellan<br />
tjänstemän från olika sektorer med målet att försöka ta ett samlat grepp<br />
över områdesutvecklingen. LUA-avtalen tycks alltså ha främjat<br />
horisontella samarbetsstrukturer på områdesnivå. Den samverkan,<br />
nätverk och mötesplatser som kom till stånd under LUA-perioden tycks<br />
leva kvar i områdena. I de flesta områden finns det i dag<br />
medborgarkontor eller något motsvarande kontor som fungerar som en<br />
länk mellan myndigheter och de boende.<br />
<strong>Boverket</strong> kan dock ändå se att det finns mer att göra. Till exempel<br />
saknades ofta representanter från planerings- och stadsbyggnadssidan vid<br />
våra samtal. Vi kunde också konstatera att det vertikala samarbetet<br />
mellan olika nivåer i den kommunala hierarkin varierar kraftigt från<br />
kommun till kommun. I flera fall lyfte de kommunala representanterna<br />
fram att kopplingen mellan å ena sidan stadsövergripande visioner och<br />
utvecklingsplaner och å andra sidan den utsatta stadsdelen, många gånger<br />
upplevs som näst intill obefintlig. LUA-avtalen tycks alltså inte ha<br />
17
18 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
främjat den vertikala samarbetsstrukturen. I Nihad Bunars utvärdering av<br />
det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t i Växjö finns det en iakttagelse som känns<br />
igen i flera av de besökta stadsdelarna. På samma sätt som<br />
nyckelinformanter i Bunars rapport vittnade om att personer i<br />
kommunledningen upplevde att ledningens engagemang inte kändes äkta,<br />
beskriver en del tjänstemän relationen till kommunledningen på ett<br />
liknade sätt. Ute i områden finns det eldstjälar som år ut och år in kämpar<br />
för att åstadkomma förändringar. Eldsjälarna känner sina områden och<br />
människorna som bor där. De har byggt upp stora kontaktnät och har<br />
förmåga att mobilisera resurser för att få till stånd en ny basketplan,<br />
odlingslotter etcetera. Det kan ibland upplevas att det fattas beslut högre<br />
upp i den politiska-administrativa organisationen vars effekter är till<br />
stadsdelens nackdel. Kort sagt, stödet från kommunens<br />
ledningsorganisation kan upplevas halvhjärtat. Det utsatta området<br />
behandlas som ett särfall. Dessutom är det inte alltid tydligt på vilket sätt<br />
den utsatta stadsdelen passar in i de övergripande mål och visioner som<br />
formuleras i policyprocesser på kommunal och regional nivå.<br />
Möjlighet till odling – var något som kom fram som förslag i ett tidigare nätverksmöte i<br />
Gamlegården i Kristianstad. De flesta odlingslotterna är reserverade. Foto: Mirja Ranesköld.<br />
Två rapporter bekräftar <strong>Boverket</strong>s tolkning att det ibland saknas<br />
kopplingar mellan olika nivåer och sektorer. Forskarna Mikael Stigendal<br />
och Martin Grander har i en rapport beskrivit och analyserat kommuners<br />
och allmännyttiga bostadsföretags förutsättningar för att kunna arbeta<br />
med frågor kring integration och social sammanhållning. 5 En rad<br />
konkreta områdesbaserade åtgärder och insatser analyseras.<br />
Bostadsbolagen är bra på att involvera de boende och öka känslan av<br />
verklig delaktighet, men det är inte tillräckligt skriver forskarna. Åtgärder<br />
som inte bidrar till att minska skillnader i livsvillkor mellan individer<br />
5 Att främja integration och social sammanhållning En kunskapsöversikt över verksamma<br />
åtgärder inom ramen för kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Rapport framtagen av<br />
Sveriges kommuner och Landsting. 2012.
<strong>Boverket</strong>s iakttagelser vid besök i kommunerna 19<br />
eller i olika delar av staden eller regionen – bryter inte segregationen.<br />
Mycket få av de analyserade exemplen i rapporten är kopplade till en<br />
helhetsstrategi som involverar övergripande målsättningar för att minska<br />
utanförskapet, det vill säga den nivå som kommunen ansvarar för.<br />
Under perioden 2010–12 genomfördes en satsning i Hovsjö som<br />
finansieras av Tillväxtverket och bostadsbolaget Telge Hovsjö. Totalt<br />
investerades 81 miljoner kronor. I rapporten 6 skriver Ingvar Nilsson och<br />
Eva Lundmark att satsningen har varit mycket lyckosam. Tillväxtverkets<br />
pengar och bostadsbolagets agerande har medfört att de projekt som<br />
genomförts har haft stor symbolisk betydelse för området och en<br />
ekonomisk injektion till en positiv utvecklingsprocess. Telge Hovsjö har<br />
lyckats med den sociala mobiliseringen samtidigt som konkreta resultat<br />
har leverats. Flaggskeppet är Hovsjö Hub, ett center för arbete, utbildning<br />
och företagande i området och Hovsjöbyggarna, som kombinerar<br />
upprustning av lägenhetsbeståndet med praktik och utbildning.<br />
Forskarna pekar på flera framgångsfaktorer. Ett exempel är att de<br />
boende är i majoritet i bostadsbolagets styrelse. Ett annat är att<br />
sommarjobbsatsningar har bidragit till social mobilisering samt att<br />
Hovsjö Hub och Hovsjöbyggarna har resulterat i att det har skapats jobb<br />
och att det numera finns samlingslokaler.<br />
Tyvärr, skriver forskarna, har mönstret de senaste åren i Hovsjö varit att<br />
de offentliga aktörerna dragit sig tillbaka från området. Det finns inte<br />
någon tydlig och samlad strategi för Hovsjös framtida utveckling på<br />
kommunal nivå.<br />
Dessa båda rapporter speglar på så sätt förhållanden som känns igen<br />
från <strong>Boverket</strong>s besök. Flera kommuner har som mål att locka till sig<br />
inflyttare. Stadsutvecklingspolitiken används för att attrahera människor<br />
med goda arbetsmarknadsutsikter. Som ett led i tillväxtplanerna<br />
satsas det stora resurser på att utveckla attraktiva stads- och<br />
boendemiljöer. När dessa planer inte involverar den utsatta stadsdelen<br />
finns det en risk att boendesegregationen förstärks ännu mer.<br />
Det sammavägda intryck är att de flesta av tjänstemännen som vi har<br />
mött inte har det övergripande ansvaret. Majoriteten av tjänstemännen har<br />
haft en roll i det lokala utvecklingsavtalet, men de befinner sig ganska<br />
långt från de instanser som har det övergripande ansvaret. Detta att makt-<br />
och ansvarsfrågan är diffus har i flera av besöken lyfts upp som något<br />
som de vill ha hjälp med att förstå.<br />
Utarmad service och begränsad tillgång till<br />
offentliga rum<br />
När bostadsområden som Kronogården, Gamlegården och Gårdsten med<br />
flera planerades och byggdes var tanken att områdena skulle vara<br />
autonoma, det vill säga att all service och handel skulle finnas i<br />
områdenas centrumanläggningar.<br />
Att centrumdelen i många miljonprogramsområden har utarmats på<br />
både offentligt och kommersiellt utbud är omvittnat i många utredningar.<br />
6 Det omöjliga tar bara något längre tid. Hovsjösatsningen ur ett process- och<br />
socioekonomiskt perspektiv, av Ingvar Nilsson och Eva Lundmark. Telge Hovjsö. 2013.
20 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Många centrumanläggningar är ofta anonyma och introverta, vissa entréer<br />
är dolda och dunkla. I flera fall framstår centrumanläggningarna därför<br />
som isolerade och slutna enheter. De kan till och med vara svåra att hitta<br />
till. Torget eller den öppna platsen att mötas på, som oftast finns i<br />
centrum, saknar vanligtvis sammanhang med omgivande bebyggelsestrukturer.<br />
Centrum som har bristande funktion är sannolikt en viktig<br />
förklaring till varför det finns bostadsområden som särskilt pekats ut som<br />
oattraktiva att bo och leva i. 7 I till exempel Norra Biskopsgården har det<br />
skett en omfattande upprustning av torget och andra offentliga platser i<br />
området. I andra områden som exempelvis Gamlegården i Kristianstad<br />
planerar bostadsbolaget att rusta upp centrumanläggningen. En annan<br />
viktig aspekt som rör de boendes livsmiljö är tillgången till offentliga<br />
platser som fungerar som gemensamma neutrala mötesplatser.<br />
Kronogården i Trollhättan. Foto: Micael Nilsson<br />
7 Bilaga 3 Om stadskvaliteters betydelse för attraktivitet och hållbar utveckling.<br />
Spacescape AB
<strong>Boverket</strong>s iakttagelser vid besök i kommunerna 21<br />
Besök i Gamlegårdens centrum i Kristianstad. Foto: Kerstin Andersson<br />
Samspelsintegration handlar om att det finns platser som människor vill<br />
söka sig till. En gemensam neutral arena för möten är viktig eftersom<br />
människor har behov av att bli synliga för varandra. Möten och kontakter<br />
mellan människor på neutrala arenor är betydelsefulla, inte minst för<br />
möjligheten att uttrycka sina åsikter i offentliga samtal och<br />
demonstrationer.<br />
I många områden är det centrumanläggningen som utgör det offentliga<br />
rummet. Om ”torget mitt i byn” ligger inomhus i en centrumanläggning<br />
är det tveksamt om den kan fungera som en gemensam neutral arena för<br />
möten och kontakter. Centrumägaren bestämmer reglerna och tillgången<br />
till torget styrs av centrumets öppettider. Om många boenden inte<br />
upplever att ett besök i centrum är värt besväret, riskerar den offentliga<br />
platsen, ”torget”, att tas över av att till exempel ungdomsgäng.<br />
I några kommuner har genusaspekter lyfts fram som en faktor som<br />
påverkar kvinnors möjligheter och tillgång till det offentliga rummet. Det<br />
är inte alltid som områdets ”torg” upplevs som en neutral plats. I ett öppet<br />
samhälle är det viktigt att kunna vistas på offentliga platser men ändå<br />
känna sig anonym – om man vill det. Det har framkommit att det finns<br />
kvinnor som känner sig kontrollerande på ett sätt som de helst vill
22 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
undvika. Daglediga män dominerar i centrummiljön och den manliga<br />
dominansen sätter neutraliteten ur spel. Det offentliga rummet framstår i<br />
dessa fall inte som platser eller rum där kvinnorna kan välja att förhålla<br />
sig aktiva eller passiva. Det betyder att dessa kvinnor inte upplever att<br />
detta också är deras plats, eller i varje fall att det inte är oproblematiskt att<br />
vistas där.<br />
I Ronna i Södertälje vittnade en grupp kvinnor om att de helt har slutat<br />
besöka centrumanläggningen då det enligt dem var förenat med obehag;<br />
kränkande blickar och nedsättande kommentarer.<br />
Utbud som erbjuds i stadsdelarna<br />
Nedan visas exempel på det utbud som erbjuds i stadsdelarna.<br />
Bankomater<br />
Stadsdel/område Ja Nej Annat<br />
Gårdsten x<br />
Hjällbo x + Växlingskontor<br />
Ronna x<br />
Hovsjö x<br />
Tensta x + Växlingskontor<br />
Rinkeby x<br />
Gamlegården x<br />
Centrum/Öster x Ca 500 meter till<br />
närmaste bankomat.<br />
Kronogården x<br />
Hässleholmen x<br />
S Sofielund (Seved) Ca 300 – 500 meter<br />
till närmaste<br />
bankomat<br />
Herrgården x Rosengårds<br />
Centrum<br />
Araby x<br />
Livsmedelsbutik<br />
Stadsdel/område Typ<br />
ICA/COOP<br />
Lågpriskedja De allra<br />
nödvändigaste<br />
Gårdsten x x (2)<br />
Frukt o<br />
grönt<br />
Annat<br />
Hjällbo x Fiskbutik m m<br />
Ronna x x<br />
Hovjsö x<br />
Tensta x + Matvärlden<br />
Rinkeby x (3 st) x Kan finnas fler<br />
Gamlegården x x x + Köttbutik i en<br />
gammal lada<br />
Centrum/Öster Ca 1,5 km till<br />
Netto och Lidl<br />
Krongården x x<br />
Hässleholmen x x<br />
S.Sofielund(Seved) x x ( 3 st)<br />
Herrgården x x x Rosengårds<br />
Centrum<br />
Araby x (2 st)
<strong>Boverket</strong>s iakttagelser vid besök i kommunerna 23<br />
Oseriösa fastighetsägare<br />
I nästan samtliga URB15 dominerar allmännyttan. Flera rapporter visar<br />
att allmännyttan i många fall tar ett socialt ansvar långt utöver vad som<br />
normalt förknippas med hyresvärdars skyldigheter.<br />
I Landskrona och Malmö (Seved) vittnar man om att det finns relativt<br />
många människor som är bosatta i bostäder med väldigt låg standard. Där<br />
finns det flera oseriösa fastighetsägare som hyr ut undermåliga<br />
lägenheter. Problemet med de oseriösa fastighetsägarna är att dessa dels<br />
inte sköter om lägenheterna och fastigheten, dels att hyresgästerna bor<br />
trångt, samt att kvarteren runt husen utgör en spelplan för kriminella<br />
gäng.<br />
För att komma till rätta med problemen krävs det andra lösningar än i<br />
områden dominerade av en enda stor fastighetsägare. I Södra Sofielund<br />
försöker kommunen med hjälp av partnerskap och lagstiftning att lyfta<br />
områdets fysiska standard. Efter många års fruktlösa försök att ta ett<br />
samlat grepp i centrum-Öster har Landskrona stad och fem privata<br />
fastighetsägare bildat ett gemensamt stadsutvecklingsbolag. Denna<br />
kraftsamling ska leda till en omvandling av stadsdelen. Målet är att<br />
minska inflyttningen av personer som saknar egen försörjning och få till<br />
stånd en mer socialt blandad befolkning.<br />
Bild från området Öster i Landskrona. Foto: Micael Nilsson<br />
I flertalet områden bor många familjer trångt<br />
I samband med platsbesöken har trångboddheten lyfts fram av<br />
kommunerna. Trots att nästan inga nya lägenheter tillkommer i<br />
stadsdelarna ökar antalet boende över tid. Detta tolkas som att de boende<br />
i allt större utsträckning tränger ihop sig. Anhörighetsinvandringen har<br />
ökat kraftigt och att det redan nu råder brist på större lägenheter, så som<br />
4:or och 5:or, är ett känt problem. Storleken på lägenheterna matchar inte<br />
de inflyttades behov.
24 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Okunskap kring flyttningsmönster<br />
Vi har noterat att kunskap om utsatta gruppers boendekarriärer ofta är<br />
bristfällig. Många vittnar om en relativt stor in- och utflyttning. En<br />
drivkraft bakom inflyttning anses vara EBO-systemet 8 . En annan<br />
drivkraft sägs vara anhöriginvandringen. Utflyttningen sägs ha med<br />
områdenas dåliga rykte att göra, eller antas bero på att det saknas<br />
alternativa boendeformer i området. Men varifrån människor kommer och<br />
vart de flyttar till, kan kommunen oftast inte svara på. Samtliga stadsdelar<br />
riktar kritik mot EBO.<br />
Traditionella välfärdssystem fungerar sällan i<br />
utsatta områden<br />
En synpunkt som ofta lyftes fram vid besöken är att de traditionella<br />
välfärdssystemen inte fungerar för stora grupper av människor som bor i<br />
utsatta områdena. De generella välfärdssystemen, till exempel a-kassa<br />
och sjukförsäkring, förutsätter arbete under en viss tid. Trots de många<br />
satsningar som har gjorts på att lyfta områdena eller satsningar på att lyfta<br />
individer ur utanförskapet, signalerar flera stadsdelar att många av de<br />
boende står väldigt långt från den reguljära arbetsmarknaden. Därmed<br />
fastnar de i bidragsberoende.<br />
I exempelvis Borås prövas ett sätt att bryta bidragsberoendet. I det<br />
arbetet ligger bland annat en satsning på unga vuxna med<br />
försörjningsstöd. Det kallas för ”växla bidrag” och innebär att kommunen<br />
erbjuder en ettårig anställning, till exempel praktik med lön för att prova<br />
på ett yrke. Andra exempel finns i Gårdsten.<br />
Hässleholmens centrum i Borås. Foto: Micael Nilsson<br />
I flera stadsdelar är man väldigt kritisk till Arbetsförmedlingen.<br />
Myndigheten har i många falla upplevts som stelbent och byråkratisk. Det<br />
har även riktats kritik mot hur Arbetsförmedlingen använder sina<br />
ekonomiska resurser. Arbetsförmedlingen har haft lokalt kontor i<br />
8<br />
EBO är en förkortning av Lagen om eget boende som gäller i samband med<br />
assylsökning i Sverige.
<strong>Boverket</strong>s iakttagelser vid besök i kommunerna 25<br />
åtminstone en stadsdel. Erfarenheterna därifrån visade att det krävs ett<br />
mer aktivt och uppsökande arbetssätt för att nå ut till arbetslösa i området.<br />
I flera URB 15 prövas olika arbetsmarknadsprojekt. Dock har vi inte<br />
träffat på den modell med bostadsbolag som alternativ arbetsförmedling,<br />
som just nu prövas i två kommuner. I Halmstad och Örebro prövar de<br />
kommunala bostadsbolagen ett nytt grepp i Andersberg respektive<br />
Vivalla. I Anderberg har bostadsbolaget anställt en arbetsförmedlare.<br />
Projektet startade 2011 och pågår i två år. Det kommunala bostadsbolaget<br />
i Halmstad, HFAB, arbetar aktivt med att stärka välfärden och har sedan<br />
augusti 2011 anställt en arbetsförmedlare, på projekt under 2 år. Syftet är<br />
att ordna arbete eller utbildning åt hyresgästerna i stadsdelen Andersberg.<br />
I bostadsområdet Vivalla har Örebro bostäder inlett ett nära samarbete<br />
med en arbetsförmedlare. Projektet i Örebro bostäders regi sägs ha<br />
resulterat i att väldigt många som deltagit i verksamheten har gått från<br />
försörjningsstöd till egen försörjning.<br />
Osäkerhet om vad som är målet med det<br />
urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t<br />
En generell iakttagelse är att det råder delade meningar om vad det<br />
urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t egentligen syftar till. Trots miljoninvesteringar<br />
genom åren, bland annat den i fysiska miljön pekar SCB:s<br />
integrationsstatistik i motsatt riktning. Det övergripande målet att bryta<br />
utsattheten har inte lyckats. Vad som bidrar till positiv eller negativ<br />
utveckling i utsatta områden är inte självklart. Verkligheten är komplex<br />
och föränderlig och det behövs mer kunskap, säger kommunerna. En<br />
försvårande omständighet när det gäller att mäta områdenas relativa<br />
”framgång” är att utvecklingen kopplas till en socioekonomisk skala på<br />
individnivå. Även om många tjänstemän ut i stadsdelarna upplever att<br />
utvecklingen har varit positiv har de svårt att sätta ord på vad som<br />
egentligen har förbättrats. Ibland förefaller de mena de fysiska<br />
förbättringarna. Ibland tycks ”framgång” avse de nätverk och de<br />
kontakter med det civila samhället som tjänstemännen har byggt upp ute i<br />
områdena. Osäkerheten kring vad det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t<br />
egentligen har som mål, visar sig också när vi har lyft frågan om behov<br />
av forskningssamverkan.<br />
Negativa artiklar i den lokala tidningen<br />
påverkar ryktet<br />
De lokala tidningarna i de berörda kommunerna skriver ofta artiklar som<br />
förstärker bilden av URB 15 stadsdelarna som otrygga och farliga.<br />
Artiklarna upplevs ha en förödande inverkan på områdenas rykte.<br />
Journalisternas nyhetsrapportering uppfattas dessutom som orättvisa. En<br />
händelse i någon annan del av staden ges inte lika stort textutrymme som<br />
när det händer något i URB 15 – samma typ av händelse får olika stort<br />
utrymme i tidning, beroende var i staden händelsen utspelas.<br />
Nyhetsrapporteringen förstärker fördomar om att områdena är kriminellt<br />
belastat och farliga att bo och vistas i. Om målet är att den utsatta
26 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
stadsdelens attraktivitet ska öka – och nästan alla kommuner har under<br />
många år haft det som mål – motverkas måluppfyllelsen av det dåliga<br />
ryktet.<br />
Det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t har alltså inte lyckats komma åt de<br />
bakomliggande ryktesmekanismerna: fördomar och medier. Det leder i<br />
sin tur till en känsla av maktlöshet. Ryktesspridningen och den negativa<br />
nyhetsrapporteringen skadar de som bor i områdena, säger flera aktörer.<br />
Framför allt bidrar den negativa stigmatiseringen till sämre livskvalitet<br />
för barn och ungdomar som bor i de stigmatiserade stadsdelarna.<br />
Regional nivå<br />
Styrning och genomslag över flera planeringsnivåer en utmaning<br />
De berörda kommunerna nämner vid våra samtal att flernivåstyrning är<br />
en utmaning. Detsamma konstaterar även de fyra länsstyrelserna som<br />
omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Flera kommuner beskriver att utformningen av den svenska politiska<br />
strukturen mellan den regionala och den lokala nivån innebär svårigheter.<br />
De upplever att det ofta saknas en regional aktör som kan ta ett samlat<br />
styrningsansvar och som utifrån det regionala strategiarbetet, kan<br />
samordna olika lokala satsningar. Kommunerna har också uttryckt att de<br />
har ett behov av öka kopplingen mellan olika politikerområden för att<br />
kunna koordinera det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Exempel Stockholmsregionen<br />
<strong>Boverket</strong> har under 2012 vid flera tillfällen samverkat med representanter<br />
från såväl Länsstyrelsen i Stockholms län och (Stockholms läns<br />
landsting, Tillväxt, miljö och regionplanering) genom att ha deltagit i<br />
möten, workshops och seminarium.<br />
Tillsammans med länsstyrelsen i Stockholms län initierades SLL<br />
TMR 2012 en tvärsektoriell förstudie med syfte att ta fram ett underlag<br />
för hållbar urban utveckling som koncept och dess betydelse på strategisk<br />
nivå för regional utveckling på Stockholmsregionen samt att öka<br />
samordningen och genomförandet av länsstyrelsens strategiska inriktning<br />
och RUFS 2010 (regionala utvecklingsplanen).<br />
Uppdragsgivare och projektledare för förstudien var Sweco<br />
Eurofutures AB. Tillsammans med länsstyrelsen och landstinget<br />
utmynnade det i Det urbana spelet. Det är ett verktyg innehållande flera<br />
workshopsformer. Utifrån en spelplan med styrnivåer och identifierade<br />
stuprör med tillhörande åtgärdskort och åsiktskort kan deltagarna<br />
diskutera utmaningar och möjligheter med horisontell och vertikal<br />
samordning. Därtill kan olika hållbarhetsperspektiv belysas. Slutgiltig<br />
rapport om förstudien, konceptet och verktyget kommer att släppas av<br />
TMR under februari 2013.
Rapporter framtagna på uppdrag<br />
av <strong>Boverket</strong><br />
Bostaden har blivit allt viktigare som uttryck för livsstil och som<br />
identitetsmarkör. Omgivningens betydelse, den byggda miljöns<br />
gestaltning och grannskapets sociala, kulturella och kommersiella<br />
innehåll är viktiga faktorer för livskvaliteten. Tyvärr finns det fortfarande<br />
stora kunskapsluckor. Dagens boendesegregation har en tydlig rumslig<br />
dimension med koppling till stadsrummet. Människor som bor i<br />
”förorten” har ofta beskrivits som offer för torftiga boendemiljöer.<br />
Mycket har gjorts för att ”lyfta” URB 15 områdena, men det saknas en<br />
systematisk och sammanställning.<br />
Bakgrundsbeskrivning av utpekade stadsdelar<br />
<strong>Boverket</strong> uppdrog i augusti 2012 Nicolas Orozco, Mångkulturellt<br />
Centrum, att sammanställa en bakgrundsbeskrivning för de insatser som<br />
skett över tid i de utpekade stadsdelarna. Beskrivningen utgår från en<br />
litteraturgenomgång av vad om finns skrivet om dessa områden – framför<br />
allt sådana insatser som kan definieras som fysiska åtgärder. Även en<br />
redogörelse för vilka centrala aktörer som initierat och/eller genomfört<br />
insatserna. Se bilaga 2. Sammanställningen visar att den dominerande<br />
fastighetsägaren har en nyckelroll. Bostadsbolagen, främst de<br />
allmännyttiga, har utvecklat metoder som framstår som både bredare och<br />
mer ansvarstagande än för 20–25 år sedan. I rapporten ges många<br />
exempel på sociala insatser kopplade till områdesutvecklingen.<br />
Om stadskvaliteters betydelse för attraktivitet<br />
och hållbar utveckling<br />
Spacescape AB har på uppdrag av <strong>Boverket</strong> översiktligt undersökt den<br />
rumsliga attraktiviteten i femton utpekade stadsdelar i Stockholm,<br />
Göteborg, Malmö, Södertälje, Växjö, Kristianstad, Trollhättan, Borås och<br />
27
28 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Landskrona. De flesta stadsdelarna har storskalig bebyggelse och kom till<br />
under miljonprogrammet. Samtliga präglas av social utsatthet. Trots att<br />
de flesta stadsdelarna ligger inom gång- eller cykelavstånd från<br />
stadskärnorna är nästan alla delvis eller helt isolerade i relation till den<br />
omgivande staden. Den rumsliga segregationen förstärker det sociala<br />
utanförskapet och minskar möjligheten för människorna till ett varierat<br />
stads- och vardagsliv. Hur kan man då öka attraktiviteten? Spacescape<br />
betonar sju stadskvaliteter som grundläggande för attraktivitet och social<br />
hållbarhet: Närhet till city, närhet till spårstation, tillgänglighet i gång-<br />
och gatunät, tillgång till butiker, restauranger och kultur, tillgång till park,<br />
närhet till vatten och kvartersform. Några förslag till åtgärder för att<br />
förstärka attraktiviteten läggs fram i rapporten. Se bilaga 3. (Rapporten<br />
finansierades av andra medel).<br />
I Araby i Växjö finns numera en multiarena. Foto: Mirja Raneskö<br />
ld
Några slutsatser och tankar kring<br />
fortsatt arbete<br />
Vad ska det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t leda<br />
till?<br />
I Niahad Bunars utvärdering av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t i Växjö<br />
finns det en nyckelpassage som även kan användas för att beskriva<br />
mötena med URB 15 stadsdelarna. I Växjö-utvärderingen citeras chefen<br />
för Panncentralen. På Bunars fråga om det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t haft<br />
någon avgörande betydelse, svarar denne att ”det händer saker hela tiden,<br />
men det är svårt att säga vad som är vad”. Svaret fångar in den osäkerhet<br />
som även vi mötts av. Ute i kommunerna är det väldigt många aktörer<br />
som är involverade i väldigt många olika aktiviteter och insatser.<br />
Verkligheten ute i stadsdelarna är både komplex och mycket av det som<br />
görs skulle ha gjorts även utan det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Svårt att bedöma insatsernas värde<br />
Flera stadsdelar säger att det är svårt att mäta om arbetet som bedrivs på<br />
områdesnivå förmår bryta utanförskapet. Den aggregerade<br />
områdesstatistiken indikerar att den ekonomiska utvecklingen fortsätter<br />
att vara negativ. I många stadsdelar går den extremt höga arbetslösheten,<br />
de låga disponibla inkomsterna och långvarigt bidragsberoende hand i<br />
hand med sociala problem, som skolmisslyckanden, sociala störningar<br />
och gängkriminalitet. Många insatser handlar därför om att hantera den<br />
sociala oro som ständigt hotar att rasera det sociala förtroendet mellan<br />
tjänstemännen och de boende, som bland annat LUA-satsningens<br />
nätverksbyggande och bostadsbolagens sociala engagemang grundlagt.<br />
Aktörerna ute i stadsdelarna ställs nästan dagligen inför målkonflikter.<br />
Det är inte alltid lätt att avgöra vad som det underliggande problemet som<br />
utlöser social oro. Kortsiktiga insatser som adresserar symptom snarare<br />
än de bakomliggande orsakerna, riskerar ständigt att hamna i konflikt<br />
med långsiktiga målsättningar. Om de långsiktiga målen dessutom<br />
29
30 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
upplevs som otydliga, tenderar de kortsiktiga målen om ökad trygghet<br />
och minskad brottslighet att riktas in mot symptombekämpning.<br />
Det civila samhället beskrivs som fragmentiserat. Föreningslivet sägs i<br />
stor utsträckning vara organiserat på basis av etnisk tillhörighet och<br />
religionsinriktningar. Social mobilisering kräver många och långa möten<br />
med många olika företrädare. I och med att den lokala kulturen och<br />
föreningslivet tenderar att vara manligt genuskodat existerar det en<br />
konflikt mellan jämställdhetspolitiska mål och behovet av att upprätthålla<br />
det sociala förtroendet mellan offentliga aktörer och föreningarnas<br />
representanter. Jämställdhetspolitiken utgår från en könsbaserad kulturellt<br />
betingad maktteori. I de flesta av URB 15 områdena vittnar<br />
tjänstemännen om att kulturen i området inte tillskriver kvinnor och män<br />
likvärdiga egenskaper och kompetenser inom livets alla områden. I flera<br />
områden bedrivera man olika projekt för att kompensera kvinnornas<br />
kulturella underläge, till exempel genom att den lokala samlingspunkten<br />
anordnar särskilda kvinnokvällar. Därmed kommer den sociala<br />
genusordningen i konflikt med den nationella jämställdhetspolitiken.<br />
Den mest påfallande målkonflikten är den mellan arbete och<br />
kvarboende. När personer som har arbete flyttar från stadsdelen sjunker<br />
det sociala kapitalet och sociala kontrollen. Å andra sidan är det positivt<br />
att människor kommer i arbete. I detta fall handlar målkonflikten om att<br />
vissa individer tycks använda stadsdelen som en språngbräda ut i<br />
samhället, medan andra blir kvar i lånvarigt utanförskap. En slutsats är att<br />
det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t fortfarande präglades av motsägelsefulla<br />
målformuleringar – till exempel att individuella mål som fokuserar på<br />
arbete, utbildning med mera, inte nödvändigtvis sammanfaller med<br />
kollektiva mål, som att till exempel öka områdenas attraktivitet på<br />
bostadsmarknaden.<br />
Kan boendesegregationen minska med urban<br />
utvecklingspolitik?<br />
De flesta som vi har mött ute i stadsdelarna är införstådda med<br />
mekanismerna bakom boendesegregationen. Utvecklingen under de<br />
senare decennierna har lett till att invånarna i staden i dag på ett helt<br />
annat sätt än tidigare kan välja var de vill bo, var barnen ska gå i skola,<br />
var de vill ha sin barnomsorg. Valfrihetsreformerna har både vinnare och<br />
förlorare. Aktörerna ute i stadsdelarna är medvetna om att för att kunna<br />
välja krävs resurser och att resurser inte är jämnt fördelade. Utsatta<br />
hushåll har inte samma möjligheter att välja som de mer resursstarka. De<br />
blir därmed ofta hänvisade till sådana boendeområden som de<br />
resursstarka valt bort. Den som kan och har tillräckliga resurser för att<br />
välja andra boendealternativ, utnyttjar den valmöjligheten. Det<br />
socioekonomiska utanförskapet sammanfaller därför med de minst<br />
attraktiva bostadsområdena. Däremot råder stor osäkerhet kring hur<br />
boendesegregationen ska kunna motverkas. Även om många aktörer<br />
känner till de bakomliggande orsakerna till varför de som kommer i<br />
arbete väljer att flytta till andra områden, råder stor osäkert kring hur<br />
detta problem ska hanteras; eller om det ens är ett segregationsproblem.<br />
Nilsson och Lundmark resonerar kring utflyttarna i Hovjö-rapporten. Det
Några slutsatser och tankar kring fortsatt arbete 31<br />
är personer som förmår att utnyttja utvecklingsprocesser i området för att<br />
göra en territoriell klassresa. Det kommunala bostadsbolaget (eller den<br />
dominerande fastighetsägaren) är oftast den centrala aktören och motorn i<br />
områdenas utvecklingsprocesser. I rollen som fastighetsägare ligger<br />
självklart målet att minska omsättningen i hyresbeståndet. I det urbana<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t är det överordnade målet ökad sysselsättning och<br />
förbättrade skolresultat.<br />
Ett policygap att undersöka<br />
Trots ambitioner att öka social och ekonomisk integrering upplevs det<br />
som att det finns ett gap mellan policynivån och den faktiska rumsliga<br />
förändringen. Kommunen kan till exempel ha en övergripande policy<br />
som säger att boendesegregationen ska motverkas. Trots det sker<br />
stadsutvecklingen allt som oftast i eller i närheten av centrumkärnan.<br />
Även om viss bebyggelseutveckling sker (har skett) i de utsatta områdena<br />
upplevs dessa satsningar inte ingå i det övergripande<br />
stads<strong>utvecklingsarbete</strong>t. I flera kommuner lyfts problemet om hur man<br />
ska få politiker att agera mer enhetligt på kommunlednings- eller<br />
regionalnivå. Kommuner (och regioner) har visioner och mål inför<br />
framtiden men hur ska utsatta områden omvandlas till attraktiva<br />
stadsdelar? Det framgår oftast inte i de övergripande dokumenten.<br />
Behovet av att koppla in forskare som kan bidra med forskning som kan<br />
överbrygga det retoriska gapet är angeläget. Samtalen som har förts kring<br />
forskningsbehov har klargjort att kopplingen mellan governance och<br />
urban utveckling ofta är otydlig. Beslutsprocesserna i kommunerna har<br />
förändrats. Ledande aktörer inom olika samhällsektorer skapar allianser<br />
som i sin tur skapar komplicerade maktstrukturer. Viktiga politiska beslut<br />
mejslas fram genom olika nätverk, där representanter från såväl politik<br />
och tjänstemannaorganisationer på nationell, regional och lokal nivå, som<br />
ideella föreningar och företag, görs delaktiga i processerna. Governance<br />
är en realitet som får konsekvenser även för utstatta stadsdelar. Att<br />
makten över stadsdelarnas framtid ligger inbäddade i nätverk eller<br />
politiska konstellationer utan tydligt politiskt ansvar, har seglat upp som<br />
ett viktigt kunskapsfält att utveckla mer kunskap om.<br />
Stadsutvecklingsbolag som redskap för urban<br />
utveckling<br />
I Landskrona har många års ”pratande” om vad som behöver göras i<br />
Centrum-Öster resulterat i att politikerna beslutade sig för att inrätta ett<br />
särskilt stadsutvecklingsbolag. Detta är ett initiativ för att överbrygga det<br />
retoriska gapet mellan å ena sidan kommunövergripande mål och visioner<br />
och å andra sidan utmaningen att lyfta den utsatta stadsdelen i<br />
centrumområdet. Bakgrunden är följande. Landskrona har genomgått<br />
stora förändringar som successivt har förändrat befolkningsstrukturen. De<br />
sociala förhållandena är sämre jämfört med Skåneregionen och riket i<br />
övrigt. Kraftigt ökade kostnader för försörjningsstöd och utbredd<br />
barnfattigdomen i vissa stadsdelar, är faktorer som skiljer ut staden från<br />
andra städer i regionen.
32 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
Landskrona beskrivs ofta som en etniskt delad stad. Många med<br />
utländsk bakgrund bor i stadsdelen Centrum-Öster. En del av<br />
problematiken är kopplad till att det finns fastighetsägare i området som<br />
anses bedriva oseriös verksamhet. Detta område är ett nyckelområde,<br />
säger politikerna. För att vända utvecklingen i Landskrona stad måste<br />
inflyttningen av bidragstagare till Centrum-Öster minska.<br />
Nytt bolag ska förändra situationen i Centrum-Öster<br />
Den stora utmaningen i Landskrona är att få den tvärsektoriella<br />
samverkan att fungera i en stadsdel med många olika fastighetsägare.<br />
År 2012 bildade Landskrona stad och fem större privata<br />
fastighetsägare ett gemensamt bolag – Landskrona Stadsutveckling AB –<br />
med 100 miljoner kronor i kapital. Kommunen och de fem<br />
fastighetsägarna äger bolaget, där kommunen satsar 95,5 miljoner kronor<br />
och de fem bolagen satsar 4,5 miljoner kronor. Bolagets mål är att<br />
förbättra situationen i stadsdelen Centrum-Öster. Utifrån ett samordnat<br />
helhetsperspektiv ska bolaget bland annat medverka till att minska antalet<br />
hushåll med försörjningsstöd som flyttar in till stadsdelen. Övriga insatser<br />
som bolaget ska ägna sig åt är att kvartersvis rusta upp och modernisera<br />
boendemiljöer för att minska segregationen. Man ska vidare kraftsamla<br />
och vidta åtgärder mot oseriösa fastighetsägare.<br />
Stadsutvecklingsbolaget kommer troligen att få en nyckelroll men kan<br />
sannolikt inte agera på egen hand. För att satsningen ska lyckas behöver<br />
många olika aktörer, både kommunala och privat, samarbete med<br />
varandra. Inte minst har tidigare forskning visat att de boende måste<br />
göras delaktiga i förändringsprocesser, för att insatserna ska ha en chans<br />
att lyckas.<br />
Forskare knyts till Landskrona satsningen<br />
Det finns många studier och utvärderingar av hur kommunala<br />
bostadsbolag agerar i samband med större insatser för att ”lyfta” en utsatt<br />
stadsdel eller ett utsatt bostadsområde. I Landskronas fall är allmännyttan<br />
inte en ledande aktör i den berörda stadsdelen, utan fastighetsägandet i<br />
Centrum–Öster domineras av många mindre fastighetsägare.<br />
Landskronas satsning öppnar upp för en följeforskning med<br />
governance-perspektiv. Forskarna Gunnar Blomé och Kerstin Annadotter<br />
kommer under de närmaste 18 månaderna att följa Landskronas satsning.<br />
Forskarna kommer bland annat att undersöka hur bolaget agerar i<br />
området. Men även identifierar andra aktörers roller och ansvar. I<br />
centrum för studien står fastighetsägarna och vad de kan göra för att<br />
vända utvecklingen. Följeforskningen förväntas bidra med ny kunskap<br />
om vilka strategier, metoder och arbetssätt som, om möjligt, skapar<br />
positiv utveckling för stadsdelen Centrum-Öster. Följeforskarna ska<br />
också bistå som kunskapsspridare och agera bollplank för<br />
kommunledningen och Landskrona Stadsutveckling AB.<br />
Inrättandet av ett stadsutvecklingsbolag erbjuder en unik möjlighet att<br />
producera ny kunskap som kan gynna andra kommuner i liknade<br />
situationer.
Några slutsatser och tankar kring fortsatt arbete 33<br />
Centrum Öster i Landskrona. Foto: Micael Nilsson<br />
Forskning om uppföljnings- och utvärderingsmetoder<br />
som kan stödja en hållbar stadsutveckling<br />
i Göteborg<br />
I Göteborg förde vi samtal med områdescheferna för de fyra stadsdelar<br />
som ingår i det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t. Vid mötestillfällena deltog<br />
även tjänstemän från Göteborgs stads stadsledningskontor<br />
stadsledningsstaben, samt tjänstemän från Länsstyrelsen i Västra<br />
Götaland. Ett möte hölls även i Norra biskopsgården. Vid detta<br />
mötestillfälle deltog, utöver ovan nämnda representanter, tjänstemän som<br />
dagligen träffar stadsdelens invånare.<br />
I de fyra Göteborgsområdena har det konstant pågått olika former av<br />
aktiviteter, projekt och bebyggelseinriktade förnyelseåtgärder sedan<br />
början av 1980-talet. Inom ramen för storstadssatsningen genomfördes<br />
enbart i Gårdsten 25 åtgärder, Bergsjön fick 133 miljoner i statligt stöd,<br />
Hjällbo cirka 76 miljoner och Norra Biskopsgården 47 miljoner och<br />
Gårdsten 63 miljoner. I en sammanfattande utvärdering av<br />
storstadssatsningen i Göteborg, konstateras att Bergsjön, Gårdsten,<br />
Hjällbo och Norra Biskopsgården på många sätt blivit bättre på en rad<br />
punkter (Thörnqvist 2005). I dag pågår utveckling av Angereds Centrum<br />
med planer för närsjukhus, ny sim- och idrottshall, upprustning av<br />
Kulturhuset Blå Stället med mera.<br />
I samtalen som fördes kring vad för slags forskning de har behov av,<br />
ringades några forskningsfrågor av governance-karaktär in. En viktig<br />
fråga inför framtiden är hur positiva förändringar, som tjänstemännen ute<br />
i områden tycker sig se (men som inte syns i SCB-statistiken) ska<br />
understödjas av andra utvecklingsprocesser runt om i Göteborg. Vilken<br />
betydelse har de kvalitetshöjningar av den fysiska miljön som har gjorts i<br />
utsatta områden när det gäller förutsättningarna för människorna som bor<br />
där att delta i samhällslivet och för möjligheterna till egenförsörjning?<br />
Göteborg efterfrågar mer kunskap om hur uppföljnings- och<br />
utvärderingsmetoder som kan stödja en hållbar stadsutveckling som
34 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
gynnar boende i de områden som berörs av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t:<br />
Bergsjön, Gårdsten, Hjällbo och Norra Biskopsgården.<br />
Med många aktörer inblandade i viktiga beslutsprocesser skapas<br />
maktförhållanden som inte alltid är transparanta. Samtidigt pågår och<br />
planeras i Göteborg stora och små förändringar. Ny bebyggelse<br />
tillkommer i nya stadsdelar, infrastruktursatsningar, kollektivtrafiken<br />
byggs ut, kultur- och serviceutbud förändras. Bland annat planeras och<br />
genomförs större förändringar av Göteborgsregionens gestaltning och<br />
rumsliga struktur avseende infrastruktur genom det så kallade<br />
Västsvenska paketet. Det råder dock osäkerhet omkring vilka åtgärder<br />
som har potential att understödja <strong>utvecklingsarbete</strong>t i de utsatta<br />
stadsdelarna, eller om den övergripande stadsutvecklingen riskerar att<br />
förstärka utanförskapet. Sammantaget finns det i Göteborg ett behov av<br />
forskning som kan öka kunskapen om hur befintliga och nya strukturer<br />
bör utvecklas för att främja integrationen mellan människor i stadens<br />
olika delar, och vilka som i stället förstärker effekten av segregation.<br />
Målet med forskningen är att den kunskap som produceras ska kunna<br />
användas strategiskt i policyarbetet och som underlag i<br />
beslutssammanhang.<br />
Det fortsatta arbetet 2013<br />
Från och med år 2012 har regeringens inriktning ändrat fokus från<br />
myndighetssamverkan (LU-avtal) till kunskapsstöd och fortsatt<br />
kunskapsinhämtning. Genom att koppla på följeforskning till den<br />
satsning som kommunen gör i Landskrona för att utveckla Centrum-<br />
Öster, används anslaget till kunskapsinhämtning. Resultatet av<br />
följeforskningsinsatsen i Landskrona kommer att kunna jämföras med<br />
satsningar i andra delar av landet. I till exempel tre stadsdelar i Göteborg,<br />
Gärdsås, Gamlestaden och Centrala Hisingen, har de lokala<br />
fastighetsägarna, privata, allmännyttiga och bostadsrättsföreningar, bildat<br />
partnerskap för att tillsammans hitta lösningar på stadsdelarnas stora<br />
problem, för att höja stadsdelarnas attraktivitet, för att öka de boendes<br />
säkerhet och trygghet.<br />
I samtliga fall ovan handlar det om resultat som en ensam aktör inte<br />
hade kunnat åstadkomma på egen hand. Landskrona och Centrum-Öster<br />
står inför en liknande utmaning. I samtliga fall i Göteborg har samarbetet<br />
byggt på frivilligt partnerskap och varit organiserade som ideella<br />
föreningar. Bolagsform som metod, som Landskrona avser pröva för att<br />
komma till rätta med liknande problem som i Göteborgsexemplen, har<br />
inte studerats i någon större uträckning.<br />
För att ett organiserat samarbete ska komma till stånd krävs det att<br />
”governance arbetet” fungerar. Det måste finnas en eller flera aktörer som<br />
är intresserade av att satsa tid, pengar och engagemang.<br />
Stadsutvecklingsbolagets kanske viktigaste roll kommer att bli att skapa<br />
en gemensam verklighetsbild utifrån vilken strategier och<br />
handlingsplaner som så många som möjligt kan omfatta formuleras. För<br />
att Landskronasatsningen ska lyckas krävs det samarbete, organisation<br />
och mobilisering bland en större krets aktörer.
Några slutsatser och tankar kring fortsatt arbete 35<br />
Forskningsinsatsen i Landskrona bidrar således med mer kunskap som<br />
kan användas för att avgöra vilken metod som leder positiv utveckling i<br />
en stadsdel eller ett bostadsområde: starka och verksamma partnerskap på<br />
frivillig basis eller professionellt drivet bolag som ägs av kommunen och<br />
privata fastighetsägare.<br />
Stadsdelar i allmänhet kan se väldigt olika ut. Det kan finnas alltifrån<br />
stadsliknande kvartersbebyggelse och storskalig lamellhusbebyggelse, till<br />
villor och punkthus. De finns många barriärer som tydligt avgränsar<br />
områdena från varandra. De mest problematiska barriärerna är de tungt<br />
trafikerade lederna, men exempelvis industriområden och park- och<br />
skogsområden kan också ha barriäreffekter mellan de olika stadsdelar<br />
eller inom delområden av en stadsdel. I Göteborg finns det stora områden<br />
med långt framskridna planer på ny bebyggelse.<br />
Det har påpekats många gånger att förutsättningarna för att åtgärder<br />
och insatser ska leda till verklig skillnad i en stadsdel eller ett<br />
bostadsområde inte växer fram av sig själva. En grundförutsättning är<br />
därför att det finns lokal kunskap om de processer som in sin tur skapar<br />
utsatta områden. Det krävs med andra ord metoder som på ett<br />
systematiskt sätt kan användas för att kartlägga de effekter som olika<br />
stadsutvecklingsinsatser kan leda till – positiv eller negativt.<br />
I Göteborg har detta kunskapsproblem lyfts upp och ett förslag till<br />
forskningsstöd har upprättats (i samarbete med Mistra Urban Futures).<br />
Forskningens bidrag i Göteborg kommer att fylla på kunskapsläget när<br />
det gäller att hitta arbetsmetoder för att motverka segregationsprocesser.<br />
Fokus på andra aspekter av utanförskapet 2013<br />
Med utgångspunkt i det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>ts inriktning är det en<br />
öppen fråga vilka insatser som <strong>Boverket</strong> ska prioritera under 2013 och<br />
2014. Vi ser framför oss mer fokus på den ekonomiska geografin. Det<br />
behövs sannolikt mer kännedom om de urbana utvecklingsområdens<br />
ekonomiska förutsättningar utifrån mer territoriella perspektiv.<br />
Erfarenheterna från aktiviter och möten under 2012 visar att det finns en<br />
spänning mellan behovet av närhet (områdesnivån) och ekonomiska<br />
effekter i omvärlden. Utvecklingen i Sverige och övriga Europa drivs av<br />
två processer – regionförstoring och koncentration till stora regioner.<br />
En viktig fråga är i detta sammanhang vilken roll URB-15 stadsdelarna<br />
ska ha när lokala marknader blir större. Om förutsättningarna för en<br />
fortsatt ekonomisk utveckling förstärks – hur ska stadsdelar med utbrett<br />
utanförskap bli delaktiga i inkomstutvecklingen så att välfärd för dessa<br />
invånare ökar?<br />
Utvärdering eller kunskapsinhämtning?<br />
Ett sätt att gå vidare är att utgå från termerna utvärdering respektive<br />
kunskapsinhämtning. Spårvalet beror på vad kommunerna anser att de<br />
behöver för stöd. Behovet av fortsatt forskningsstöd bestäms i samråd<br />
med Arbetsmarknadsdepartementet. I de fall kommunerna har genomfört<br />
projekt finansierade av externa aktörer, så som exempelvis EU eller<br />
Tillväxtverket, har det skett utvärderingar i samband med avslut. Nedan<br />
följer en sammanställning av några tänkbara spår och inriktningar som<br />
kan vara användbara som stöd i det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.
36 <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong><br />
En tydlig inriktning är vad man kan kalla för utvärdering i efterhand,<br />
policyrekommendationer och konkreta förslag. Exempel på forskare<br />
som har denna inriktning är Nihad Bunar och Anders Törnquist.<br />
IFAU när det gäller utvärderingar av bland annat effekter av<br />
arbetsmarknadspolitik och effekter av olika reformer och åtgärder<br />
inom utbildningsväsendet<br />
Om det är kunskap om etniska gruppers in- och utflyttning,<br />
majoritetsbefolkningens undvikande, negativa grannskapseffekter, är<br />
det framför allt IBF som har den kunskapen.<br />
Ett annat spår är den inriktning som kan kallas för social<br />
sammanhållning och integrationskriterier. Bland forskare är det<br />
framför allt Mikael Stigendal och Martin Grander som bör<br />
konsulteras.<br />
Rumsliga aspekter på integration är en inriktning som framför allt Ann<br />
Legeby har utvecklat i sin forskning. Lars Marcus och Alexander<br />
Ståhle har utvecklat metoderna.<br />
Vid våra besök ute i URB 15 stadsdelarna nämndes Ingvar Nilssons<br />
namn ett flertal gånger. Nilsson har utvecklat ett perspektiv som kallas<br />
för socioekonomiska konsekvensanalyser.<br />
Ett ytterligare perspektiv som fokusera på det som kallas för<br />
Gemensam Neutral Arena (GNA) och samspelsintegration. Detta<br />
perspektiv är starkt förknippat med Sören Olsson.<br />
Elisabet Lilja som utvecklat stadsrumsanalyser för att undersöka<br />
samspel mellan bebyggelse miljö och människor.<br />
Samlingslokal – en mötesplats i Kronogården i Trollhättan. Foto: Micael Nilsson
Bilagor<br />
Bilaga 1<br />
Förteckning övergenomförda möten<br />
2012<br />
11/4 Stockholm. uppstartsmöte med Länsstyrelsen i Stockholm samt<br />
medverkande kommuner. Studiebesök i Hovsjö, Ronna, Tensta, Rinkeby.<br />
12/4 Göteborg stad och länsstyrelsen i Västra Götaland. Besök i Hjällbo.<br />
13/4 Växjö. Länsstyrelsen medverkade.<br />
27/4 Landskrona<br />
2/5 Kristianstad<br />
4/5 Borås, Trollhättan<br />
8/5 Malmö<br />
22-23/5 Seminarium tillsammans med Länsstyrelsen i Västra Götalands<br />
län, Folkhälsoinstitutet och Skolverket. <strong>Boverket</strong> höll i workshop dag 2.<br />
20/6 Avstämningsmöte med Arbetsmarknadsdepartementet<br />
10/9 Göteborgs stad samt Länsstyrelsen i Västra Götaland.<br />
18/10 Regionalt seminarium, Länsstyrelsen i Västra Götalands län.<br />
22/10 Arbetsmöte med Länsstyrelsen i Stockholms län<br />
22/10 Avstämningsmöte med Arbetsmarknadsdepartementet<br />
2013<br />
22/1 Avstämningsmöte med Arbetsmarknadsdepartementet<br />
5/2 Arbetsmöte med Länsstyrelserna i Göteborg<br />
Bilaga 2<br />
Bakgrundsbeskrivning för de insatser som skett över tid i de<br />
utpekade stadsdelarna. NicolasOrozco, Mångkulturellt Centrum<br />
Bilaga 3<br />
Om stadskvaliteters betydelse för attraktivitet och hållbar<br />
utveckling, Spacescape AB<br />
37
Bakgrundsbeskrivning av<br />
åtgärder över tid i 15<br />
stadsdelar<br />
En rapport på uppdrag av <strong>Boverket</strong><br />
Nicolas Orozco
Innehållsförteckning<br />
Innehållsförteckning ................................................................................................................... 1<br />
Introduktion ................................................................................................................................ 2<br />
Sammanfattning ......................................................................................................................... 3<br />
Borås - Hässleholmen ................................................................................................................. 5<br />
Göteborg - Bergsjön ................................................................................................................... 8<br />
Göteborg - Gårdsten ................................................................................................................. 11<br />
Göteborg - Hjällbo ................................................................................................................... 14<br />
Göteborg - Norra Biskopsgården ............................................................................................. 17<br />
Kristianstad - Gamlegården ...................................................................................................... 20<br />
Landskrona - Centrum och Öster ............................................................................................. 23<br />
Malmö - Herrgården ................................................................................................................. 26<br />
Malmö - Södra Sofielund ......................................................................................................... 29<br />
Stockholm - Rinkeby ................................................................................................................ 32<br />
Stockholm - Tensta ................................................................................................................... 35<br />
Södertälje - Hovsjö ................................................................................................................... 38<br />
Södertälje - Ronna .................................................................................................................... 41<br />
Trollhättan - Kronogården ........................................................................................................ 44<br />
Växjö - Araby ........................................................................................................................... 47<br />
Källförteckning ......................................................................................................................... 50<br />
1
Introduktion<br />
Det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t omfattar de 15 stadsdelar i Sverige vars boende har lägst<br />
förvärvsfrekvens, högst uttag av försörjningsstöd och lägst behörighet till gymnasieskolan.<br />
Dessa stadsdelar är: Hässleholmen (Borås), Bergsjön, Gårdsten, Hjällbo och Norra<br />
Biskopsgården (Göteborg), Gamlegården (Kristianstad), Centrum-Öster (Landskrona),<br />
Herrgården och Södra Sofielund/Seved (Malmö), Rinkeby och Tensta (Stockholm), Hovsjö<br />
och Ronna (Södertälje), Kronogården (Trollhättan) samt Araby (Växjö).<br />
Det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t inriktas från 2012 på utvärdering, kunskapsinhämtning och<br />
kunskapsspridning. Denna bakgrundsbeskrivning är en del i detta arbete och görs på uppdrag<br />
av <strong>Boverket</strong>. Bakgrundsbeskrivningen har genomförts under en begränsad tid, med början<br />
2012-06-12 och färdigställande 2012-09-07. Enligt direktiv från uppdragsgivaren ska<br />
uppdragstagaren sammanställa en bakgrundsbeskrivning som redogör för de insatser som har<br />
skett över tid i de 15 bostadsområden som år 2012 omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Beskrivningen ska utgå från en litteraturgenomgång av vad som finns skrivet om dessa<br />
områden sedan 80-talet fram till nutid. Fokus är på de insatser som kan definieras som fysiska<br />
åtgärder. Det ska även finnas med en redogörelse över vilka centrala aktörer som stått bakom<br />
insatserna. Under ett så pass långt tidsspann är det svårt att belysa alla de åtgärder som har<br />
genomförts i varje enskild stadsdel. Ambitionen har istället varit att visa på de åtgärder som<br />
har betytt mest för respektive stadsdel och så långt som möjligt dra slutsatser om deras<br />
påverkan/effekter på de boende och den fysiska miljön. Ett önskemål från uppdragsgivaren<br />
var att varje beskrivning av genomförda åtgärder skulle uppgå till högst 3 sidor per stadsdel.<br />
När det kommer till omfattande satsningar, likt Storstadssatsningen, har jag av utrymmesskäl<br />
enbart kunnat beskriva ett fåtal genomförda åtgärder. De större och mest omtalade åtgärderna<br />
har då prioriterats över mindre åtgärder. En fördel med denna prioritering har varit att de stora<br />
åtgärderna har tenderat att utvärderas i högre grad. Det ligger således ingen värdering bakom<br />
valen av åtgärder, utan det beror enbart på större tillgång till material. De omfattande<br />
satsningarna under 90-talet har även inneburit en svårighet att avgränsa vissa åtgärder. Med<br />
detta menas att det ibland har varit problematiskt att veta när vissa åtgärder har inletts och hur<br />
de har finansierats eftersom många av dem har ingått i olika större satsningar. På grund av att<br />
Storstadssatsningen utvärderades i större utsträckning än exempelvis Blommansatsningen och<br />
Nationella exempel, har Storstadssatsningen fått större utrymme i denna<br />
bakgrundsbeskrivning.<br />
Varje stadsdel i kartläggningen är unik, vilket de inledande beskrivningarna av<br />
bostadsområdena kommer att påvisa. Unika är också majoriteten av de specifika åtgärder som<br />
har genomförts i bostadsområdena. Några stadsdelar har en lång historik av genomförda<br />
åtgärder av alla de slag, medan andra stadsdelar har arbetat mer strategiskt kring<br />
stadsdelsutveckling först på senare år. Av denna anledning är det problematiskt att dra<br />
generella slutsatser som inbegriper alla 15 stadsdelar.<br />
Rapporter har lånats från Stockholms universitetsbibliotek, Mångkulturellt centrums bibliotek<br />
samt Kungliga biblioteket i Stockholm. Genom sökningar på Internet har en mängd olika<br />
lokala och nationella tidningar lästs. Planprogram, information om enskilda insatser samt<br />
utvärderingar har hämtats från de berörda kommunerna. Bakgrundsbeskrivningen har skickats<br />
till kontaktpersoner på alla 9 kommuner för avstämning.<br />
2
Sammanfattning<br />
1980-tal<br />
En stor del av åtgärderna genomförda under detta årtionde bestod av ombyggnationer och<br />
renoveringar av befintligt fastighetsbestånd. Många av dessa stora insatser genomfördes med<br />
hjälp av samhällsstöd i Sverige. Det var inte ovanligt att centrumanläggningarna<br />
moderniserades och kompletteringar i form av småhus i områden dominerade av<br />
flerbostadshus och hyresrätter genomfördes. Försök med ombildningar från hyresrätter till<br />
bostadsrätter, samt försök att skapa mer blandade lägenhetsstorlekar genomfördes på 80-talet.<br />
En grundläggande idé bakom dessa förnyelser var att attrahera resursstarka samhällsgrupper.<br />
En sidoeffekt blev dock att många resurssvaga hushåll flyttade till andra delar av staden och<br />
tog med sig problemen dit (Blomé, 2010, s.8). Resultaten av dessa fysiska åtgärder har visat<br />
sig vara blandade. Problem med vakanser i områdena löstes i några fall och vissa kvaliteter<br />
förbättrades, men de grundläggande problemen och områdenas rykten förändrades inte<br />
nämnvärt. En hel del kritik framfördes också mot att olika brukare inte involverades i<br />
satsningarna (Blomé, 2010, s.8).<br />
1990-tal<br />
Många av 90-talets insatser var sammankopplade med statligt delfinansierade satsningar<br />
såsom Blommansatsningen, Nationella exempel och Storstadssatsningen. En stor del av de<br />
genomförda åtgärderna bestod av sociala insatser, även om fysiska åtgärder inte på något sätt<br />
var ovanliga. Under Storstadssatsningen var det exempelvis vanligt förekommande att det<br />
skapades lokala områdeskontor/mötesplatser. I Göteborgs kommun var de fysiska åtgärderna<br />
vanligare än i de andra involverade kommunerna (Göteborgs stad, 2005, s.59). Det ska dock<br />
sägas att det även inom Göteborg fanns stora skillnader gällande fokus på den fysiska miljön.<br />
Exempelvis satsades det inte alls lika mycket på den fysiska miljön i Norra Biskopsgården<br />
som i Gårdsten och Hjällbo. Många av de projekt som genomfördes var dock tidsbegränsade,<br />
vilket minskade deras påverkan. När frågan kring boendes delaktighet dyker upp i<br />
utvärderingar är det ofta i form av bristande kommunikation mellan styrande<br />
politiker/tjänstemän och de boende. Den bristande kommunikationen medförde i vissa<br />
stadsdelar uppgivna boende och färre legitima åtgärder. En styrka med ett flertal av de<br />
insatser som genomfördes på 90-talet var att de utvärderades, vilket gav rätt förutsättningar<br />
för kunskapsutveckling. Detta gäller specifikt insatser under Storstadssatsningen.<br />
2000-tal<br />
En hel del åtgärder har genomförts de senaste åren. Många av dessa har genomförts i<br />
anslutning till de strategiska utvecklingsplaner som har upprättats. Breda<br />
samverkanskoalitioner har varit mer vanligt förekommande än under de två tidigare årtionden.<br />
Fler aktörer, många av dem nya kring stadsdelsutveckling, är således involverade i dag. Detta<br />
har bidragit till att allt fler stadsdelar numera är tänkta att utvecklas långsiktigt och utifrån ett<br />
helhetsperspektiv på stadsdelen där fysiska åtgärder integreras med sociala och ekonomiska<br />
insatser. Dessa idéer härstammar från begreppet ”hållbar utveckling” som har fått en allt<br />
större betydelse i stadsdelsutvecklingen. Detta skiljer sig från 80 – och 90-talets satsningar<br />
som ofta bestod av punktinsatser med begränsade resultat. ”Storstadsarbetet” från 90-talet har<br />
ersatts av ”urbant <strong>utvecklingsarbete</strong>” med en skillnad att staten inte delfinansierar projekten.<br />
En allt vanligare aktör som däremot är med och delfinansierar projekt för stadsdelsutveckling<br />
är EU.<br />
Bostadsbolagen, främst de allmännyttiga, är aktiva på ett annorlunda sätt än under tidigare<br />
årtionden. Satsningarna tyder på att bostadsbolagen i dag har en bredare och mer<br />
3
ansvarstagande syn på stadsdelsutveckling. Detta eftersom de i hög utsträckning har<br />
genomförts med en blandning av sociala insatser, likt sommarjobb åt områdets ungdomar och<br />
trygghetsgrupper, och ombyggnationer. Utöver vanlig fastighetsförvaltning har deras uppdrag<br />
således varit att arbeta för att utveckla sina respektive områden.<br />
Tyngdpunkten under 2000-talet verkar luta mer åt fysiska åtgärder än sociala insatser när<br />
genomsökningar av genomförda åtgärder har gjorts. Det kan dels bero på de stora<br />
renoveringsbehoven som finns i stadsdelarna, men också på större fokus kring miljöfrågor likt<br />
energieffektiviseringar. Bland sociala åtgärder utmärker sig trygghetsåtgärder som tycks bli<br />
allt vanligare. Allt fler trygghetsgrupper har startats i dessa områden. Detta har resulterat i att<br />
trygghetsvandringar har blivit en väldigt vanlig metod för att få bukt med otrygga miljöer.<br />
Ytterligare något som kan iakttas är att flera lokala poliskontor återigen har skapats i utsatta<br />
bostadsområden efter tidigare oroligheter. Dessa oroligheter har också framtvingat<br />
installerandet av diverse säkerhetsåtgärder likt en större användning av övervakningskameror,<br />
portlås och liknande åtgärder för att öka den uppleva tryggheten bland de boende. Att dra<br />
säkra slutsatser kring trygghetsåtgärder är problematiskt. Det verkar dock som att<br />
trygghetsgrupper överlag har visat sig vara mer framgångsrika än kameraövervakning. Efter<br />
att ha jämfört boendedelaktigheten i de berörda områdena från 90-talet och 2000-talet verkar<br />
de vara betydligt bättre genomförda det senaste decenniet än 90-talets något trevande försök.<br />
Framsteg har således gjorts, troligen mycket tackvare de försök och den kritik som uppstod<br />
under 90-talet. En nackdel, som jag ser det, är de fåtal utvärderingar som har genomförts i<br />
anslutning till de senaste årens urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>. Växjö är en av få kommuner där det<br />
har genomförts heltäckande utvärderingar av de senaste årens arbeten. Dessa utvärderingar<br />
har varit till stor hjälp. I jämförelse med Storstadssatsningen går det att påstå att<br />
förutsättningarna för kunskapsutveckling är lägre.<br />
4
Borås ‐ Hässleholmen<br />
Hässleholmen är en del av kommundelen Brämhult i Borås stad med gångavstånd från stadens<br />
centrum. Stadsdelen byggdes i slutet av 60-talet som en del av miljonprogrammet och präglas<br />
av miljonprogrammets typiska kännetecken av flerfamiljsbostäder (mestadels trevåningshus)<br />
och ett centralt placerat torg. Även områden med villabebyggelse finns i området.<br />
Segregationen mellan villaområdena och hyreshusbestånden är dock tydlig. Hässleholmen har<br />
i dag cirka 6500 boende (scb.se). Kommunikationerna är goda och med busslinjer tar det cirka<br />
15 minuter att åka in till Borås innerstad. Det allmännyttiga bostadsbolaget AB Bostäder<br />
förvaltar 2000 läggenheter på Hässleholmen. Stadsdelens främsta kvaliteter sägs vara det<br />
geografiska läget, bra kommunikationer, relativt billiga lägenheter och närhet till natur (AB<br />
Bostäder i Borås, Borås Stad och Hyresgästföreningen, 2007, s.5). Nedan följer genomförda<br />
åtgärder över tid på Hässleholmen.<br />
Hässlehus bibliotek invigs år 1984. Sedan 1984 har biblioteket funnits i Hässlehus<br />
vid torget på Hässleholmen. Här delar biblioteket i dag lokaler med fritidsgården.<br />
Biblioteket ses som ett kulturellt centrum i kommundelen och erbjuder även<br />
samhällsinformation (boras.se).<br />
Samverkansorganisationen Vi-Hässleholmen startar år 1993. Vi-Hässleholmen är<br />
till för att förstärka och stötta de sociala nätverk som finns i området (AB Bostäder i<br />
Borås, Borås Stad och Hyresgästföreningen, 2007, s.3). AB bostäder, Brämhults<br />
kommundel, Hyresgästföreningen, Folkhälsorådet och Svenska kyrkan samverkar<br />
inom Vi-Hässleholmen om angelägna och gemensamma intressen. Organisationen har<br />
en lokal vid det centrala torget Hässle Torg där medborgarna kan få råd och hjälp i<br />
olika frågor, såsom jobbansökningar och ta kontakt med myndigheter. Nätverket<br />
deltog bland annat i det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t (Reviderad strategisk stadsdelsplan,<br />
2009, s.2).<br />
Renoveringar av flerbostadshus år 2000-2006. Mellan dessa år genomfördes<br />
genomgripande fasad- och balkongrenoveringar av flerbostadshus på Solvarvsgatan,<br />
Marklandsgatan och Kapplandsgatan som är förvaltade av AB Bostäder. MA<br />
arkitekter utförde arbetena (ma-arkitekter.se).<br />
Fjärdingsparken invigs år 2001. Denna park är en stadsdelspark på Hässleholmen.<br />
Parken består av skog och varierad natur och är en länk mellan olika grönstråk.<br />
Fjärdingsparken är byggd som en aktivitetspark med många olika aktiviteter. Parken<br />
har exempelvis skolidrottsplats, stor gräsyta med scen, lekplats med hinderbana och<br />
klätternät. Det finns även en grillplats samt en frisbeegolfbana. Vid parken ligger<br />
Borås Stads första hundrastplats (boras.se).<br />
Åtgärder mot förbättrad trygghet med start år 2003. AB Bostäder tog initiativ till<br />
en strategi som gick ut på att bekämpa den ökade otryggheten i stadsdelen. I detta<br />
arbete engagerades såväl myndigheter, organisationer som hyresgäster. AB Bostäders<br />
underhållsåtgärder för trygghet ökade inom stadsdelen 2006. Exempel på detta är<br />
upprustning av parkeringsdäck och bättre utomhusbelysning. Stora förändringar har<br />
märkts i efterhand och arbetet anses vara en del av förklaringen till en positiv<br />
förändring vad gäller oron för att utsättas för brott (Reviderad strategisk stadsdelsplan,<br />
5
2009, s.19-20). Detta arbete samordnades sedan i det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t under<br />
målområdet ”Trygghet”. De samverkansparter som regelbundet träffades var en<br />
förtroendevald boende i området, AB Bostäder, kommundelen, Fritids – och<br />
turistkontoret, Kommunledningskansliet och Vi Hässleholmen.<br />
Projekt Öppna utsikter med start år 2003. Under projektet fick mammor till barn i<br />
Silvisagårdens förskola sin SFI-utbildning i anslutning till förskolan i nära samverkan<br />
med Vuxenutbildningen. Förutom kurser i svenska ingick bland annat praktik,<br />
friskvård och föräldrautbildning. Projektet implementerades i den ordinarie<br />
verksamheten i Brämhult år 2006 (Reviderad strategisk stadsdelsplan, 2009, s.11). År<br />
2005 startade ett likartat projekt, kallad ”Mannakraft”, med målgruppen pappor till<br />
barn på skolor och förskolor i kommundelen.<br />
Lyft för Hässleparken år 2006. Detta år inleddes en ombyggnad av Hässleparken för<br />
cirka 3 miljoner kronor. Parken var tidigare igenvuxen och inte särskilt inbjudande för<br />
de boende (sverigesradio.se).<br />
Dagfolkhögskola i Hässeholmen år 2007. Viskadalens folkhögskola har under<br />
många år bedrivit undervisning på Hässleholmen. Med stöd från AB Bostäder, Borås<br />
Stad, Brämhults Kommundel och Hyresgästföreningen bildades 2007 Skolföreningen<br />
Dagfolkhögskolan på Hässleholmen. Den erbjuder i dag allmänna kurser för vuxna på<br />
grundskolenivå (Revideras Strategisk stadsdelsplan, 2009, s.11). Folkhögskolan ger<br />
stöd och stärker resurssvaga individer.<br />
Hässleholmens lokala föreningsråd år 2008. Sedan 2007 har lokala föreningar<br />
samlats för att samtala om aktiviteter, arrangemang och diskutera situationen på<br />
Hässleholmen. Hösten 2008 beslutades att bilda Hässleholmens lokala föreningsråd.<br />
De lokala föreningarna kände behov av att kunna påverka Hässleholmens framtid i<br />
större utsträckning (Reviderad strategisk stadsdelsplan, 2009, s.6).<br />
Två nya rondeller på Hässleholmen år 2008. En rondell anlades vid korsningen<br />
Brämhultsvägen-Åsvägen och en rondell anlades vid korsningen Åsvägen-<br />
Hybergsvägen. Anledningen bakom dessa förändringar är att trafikintensiteten är stor i<br />
området och att många bilister kör alldeles för fort på vägarna (bt.se).<br />
Projektet Kedjan för ökad sysselsättning år 2008. Detta projekt drevs av<br />
Arbetslivsförvaltningen i Borås Stad och var finansierat av Europeiska socialfonden,<br />
Borås Stad, Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan och Västra Götalandsregionen.<br />
Deltagande individer var unga och vuxna som stod långt ifrån arbetsmarknaden och<br />
inte var självförsörjande. Syftet med projektet var att öka sysselsättningen hos de<br />
boende på Hässleholmen som hade försörjningsstöd eller hade annan offentlig<br />
försörjning. Inom Kedjan pågick olika utbildningar, exempelvis svenska språket,<br />
datautbildning, jobbsökarkurser, entreprenörsutbildning och yrkesutbildningar.<br />
Projektet löpte över tre år (Reviderad strategisk stadsdelsplan, 2009, s.8). En<br />
samhällsekonomisk utvärdering gjordes av de 115 individer som deltog i projektet<br />
Kedjan. För samhället som helhet var lönsamheten på kort sikt negativ, men god på<br />
medellång sikt eftersom det krävdes två år innan återbetalningen skedde. Därefter bör<br />
lönsamheten vara god (Payoff, 2011, s.4-5).<br />
6
Passersystem installeras år 2009. AB Bostäder installerade 2009 elektroniska<br />
passersystem på hela Tunnlandsgatan på Hässleholmen i ett försök att öka tryggheten i<br />
stadsdelen (AB Bostäder i Borås, Årsredovisning 2009, s.18).<br />
Storsatsning på sommarjobb på Hässleholmen år 2010. Brämhults kommundel och<br />
AB Bostäder genomförde en gemensam storsatsning på sommarjobb i området. Över<br />
100 ungdomar fick jobb år 2010, vilket var ett 40-tal fler än föregående år<br />
(sverigesradio.se). Bland dessa fick 12 ungdomar boendes på Hässleholmen<br />
sommarjobb som fastighetsskötare i stadsdelen. Projektet baseras på ett samarbete<br />
mellan Borås Stad, AB Bostäder i Borås och idrottsföreningar. AB Bostäder tog rollen<br />
som arbetsgivare och idrottsföreningarna valde ut ledarna. Hässleholmen har upplevt<br />
en del skadegörelse från tid till otid och detta ansågs vara ett bra sätt att få<br />
ungdomarna att bli mer engagerade i sin lokalmiljö. Dessutom blev en del jobb<br />
genomfört som inte annars hade blivit av, likt målning och översyn av lekplatser (AB<br />
Bostäder i Borås, Årsredovisning 2010, s.9).<br />
En kulturskolefilial öppnades i Hässleholmen år 2010. Syftet med detta är att öka<br />
antalet elever med annan etnisk och social bakgrund. Undervisningen är kostnadsfri<br />
för eleverna. Kommundelen betalar avgiften (boras.se). Satsningen har varit en del av<br />
det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Renoveringar på Våglängdsgatan år 2010-2012. På Våglängdsgatan på<br />
Hässleholmen har AB Bostäder i Borås gjort en stor satsning på cirka 60 miljoner<br />
kronor mellan åren 2010-2012. Åtta byggnader med 326 lägenheter har fått ny<br />
takkonstruktion med en tilläggsisolering, fasadrenovering, lågenergifönster och<br />
balkongrenovering. Det har även gjorts nya entréer och förbättrad utemiljö med nya<br />
uteplatser för marklägenheterna. Projektet sägs vara till för att öka attraktiviteten i<br />
området, förbättra byggnadernas energiprestanda och bidra till ett bättre<br />
inomhusklimat (AB Bostäder i Borås, Årsredovisning 2010, s.17). Under de senaste<br />
åren har AB Bostäder i Borås satsat mycket på underhåll i Hässleholmen. Bland annat<br />
har det bytts ut fönster, tilläggsisolerats och husen har blivit mer behagliga att bo i<br />
(bostader.boras.se).<br />
SplitVision startade år 2011. Sommaren 2011 startade AB Bostäder i Borås ett<br />
projekt med att ansluta alla sina lägenheter till SplitVision - det öppna fiberoptiska<br />
stadsnätet i Borås (splitvisionboras.se). Bostadsbolaget satte även upp mediacentraler i<br />
vardagsrum och ett extra mediauttag i ett av sovrummen. Etapp 1 är genomförd och<br />
omfattade 1800 lägenheter i Hässleholmen. För att kunna erbjuda fiber till alla<br />
lägenheter kom bostadsbolaget överens med hyresgästföreningen om en hyreshöjning<br />
på 100 kronor per månad och lägenhet (bostader.boras.se).<br />
Cityvärdar rekryterades år 2011. Cityvärdar har funnits i Borås sedan 2008 och<br />
satsningen har slagit väl ut. År 2011 valde kommunen att, tillsammans med<br />
Arbetsförmedlingen, satsa på att rekrytera sex stycken cityvärdar till Hässleholmen.<br />
Tanken är att cityvärdar ska skapa trygghet och trivsel i stadsdelen och jobba för<br />
integration. Målet är att hitta sysselsättning åt dem som är långt från arbetsmarknaden,<br />
exempelvis långtidsarbetslösa (tv4.se).<br />
7
Göteborg ‐ Bergsjön<br />
Bergsjön är en högt belägen stadsdel i nordöstra Göteborg. Stadsdelen började planeras<br />
1963 och den största delen av bebyggelsen tillkom mellan 1965-1972. Stadsdelen har i<br />
dag drygt 16 200 invånare i cirka 6800 lägenheter. Terrängen är kuperad, vilket är<br />
uppskattat av bergsjöborna. Däremot kan det kuperade landskapet medföra att det kan<br />
kännas otryggt och dessutom är svårt att ta sig från den ena sidan till den andra. En annan<br />
barriär är den ringled som går runt området. Nästan alla hus i Bergsjön ligger innanför<br />
ringleden och är grupperade likt öar, åtskilda från varandra. Bebyggelsen har en relativt<br />
varierad utformning, men domineras av flerbostadshus. Bostädernas upplåtelseformer är<br />
även de varierade; cirka tre fjärdedelar består av privata och kommunala hyresrätter och<br />
en fjärdedel består av bostadsrätter och småhus. Relativt många bostäder är således<br />
privatägda. Nedan följer åtgärder som har genomförts i Bergsjön sedan 80-talet.<br />
Ombyggnationer på 80-talet. Från 70-talet fram till år 2000 hade inga större<br />
ombyggnationer skett, förutom några få undantag. På 80-talet fanns det en hel del<br />
tomma lägenheter i många av stadens ytterområden och så kallade ”turnaroundprojekt”<br />
prövades på många håll, bland annat i Bergsjön. I Poseidons område<br />
med fyravånings lamellhus kring Stjärnbildsgatan monterades husen delvis ner och<br />
byggdes om till radhus på 80-talet. Dessa omvandlades samtidigt till bostadsrätter.<br />
Hyresrätter behölls endast i en liten del av området (Schulz et al, 2004, s.29). Totalt<br />
omvandlades 648 lägenheter i tio flerfamiljshus till 177 radhus och tre fyravåningshus<br />
med 166 lägenheter (Göteborgs stad, 2008, s.27).<br />
90-talets ombyggnationer och nya kolonilotter. HSB:s område vid Kvadrantgatan<br />
byggdes om på 90-talet. Husen fick då nya entréer, tvättstugor och balkonger. Under<br />
90-talet övergick Kvadrantgatan och Teleskopsgatan från hyresrätt till bostadsrätt. De<br />
två svängda skivhusen på Tycho Brahes gata byggdes på med en våning. På<br />
Siriusgatan, som ägs av Familjebostäder, byggdes på tidigt 90-tal gårdar och entréer<br />
om och fasaderna fick en ny färgsättning efter önskemål av de boende. Detta<br />
genomfördes i ett skede då man försökte vända den negativa utvecklingen i området<br />
(Schulz et al, 2004, s.29). Göteborgs Stad påstår att detta har gett Siriusgatan ett lyft<br />
och därmed också lett till färre tomma lägenheter (Göteborgs Stad, 2008, s.27).<br />
Bergsjöbornas intresse för att odla växte starkt under 90-talet och flera odlarföreningar<br />
bildades. Genom samverkan mellan föreningarna, kommunala förvaltningar och<br />
fastighetsägare kunde odlingslotter anläggas i flera bostadsområden. Odlingslotterna<br />
har blivit uppskattade platser genom åren (Göteborgs Stad, 2008, s.16).<br />
Blommansatsningen år 1996-1998. Inom ramen för Blommansatsningen öppnades<br />
Agenda 21-kontoret 1999, vars verksamhet syftade till att främja en hållbar utveckling<br />
av Bergsjön (Andersson, 2004, s.15). Kontorets roll i stadsdelsutvecklingen var att<br />
utgöra en fysisk mötesplats i stadsdelen (Schulz et al, 2004, s.36). Agenda 21-kontoret<br />
samordnade arbetet med de trygghetsskapande insatserna i utemiljön under<br />
Storstadssatsningen. Målet var vidare att utveckla nya arbetssätt och metoder för att<br />
engagera de boende i stadsdelsutvecklingen. Agenda 21-kontoret visade sig ha en<br />
mycket betydelsefull roll som mötesplats under Storstadssatsningen (Schulz et al,<br />
2004, s.39). Det lokala Agenda 21-kontoret finns inte längre kvar. Returhuset var ett<br />
annat Blommanprojekt. Syftet var att driva verksamhet för stadsdelens (och<br />
Kortedalas) arbetslösa samt att utgöra en mötesplats i bostadsområdet. Returhuset<br />
8
startades 1995 och erbjöd på den tiden olika kurser, men även kontakter till<br />
arbetsmarknaden. Satsningen var uppskattad bland de boende och är igång även i dag.<br />
Samverkan bakom satsningen skedde mellan Familjebostäder, Studiefrämjandet samt<br />
Bergsjöns stadsdelsförvaltning och Kortedala (Kuusinen, 1998, s.6). Numera är även<br />
Arbetsförmedlingen Svingeln kopplad till Returhuset som har en liknande verksamhet<br />
nu som då. Blommansatsningen var även med och finansierade Ekohuset Bågskytten,<br />
ett kommunägt ekologiskt byggt hus byggt 1994 som fungerade som en samlingslokal<br />
och som erbjöd utbildningar i miljöfrågor. Projektet skedde i samverkan med den<br />
Assyriska föreningen, Kretsloppsföreningen, Studiefrämjandet och SDF. År 2007<br />
öppnade Lugna Gatan sin ungdomsgård här. Tanken var att ungdomsgården skulle ge<br />
ungdomar mellan 13 och 20 år en mötesplats och skapa aktiviteter som inte fanns i<br />
Bergsjön då. Kurser i lag och rätt med ungdomspoliser, hjärt- och lungräddning med<br />
Röda Korset och diskussionskvällar med olika teman är några av de aktiviteter som<br />
finns på Bågskytten (sverigesradio.se).<br />
Storstadssatsningen år 2001-2004. Totalt fick Bergsjön 133 miljoner kronor för<br />
storstadsarbetet. Storstadssatsningen i Bergsjön omfattade ett flertal<br />
bebyggelseinriktade projekt. En förklaring till detta är att stadsadelsnämnden redan på<br />
tidigt 90-tal fattade ett principbeslut om att satsa på miljöfrågor och profilera sig som<br />
en ekologisk stadsdel (Schulz et al, 2004, s.22). Komettorget är ett litet torg i Bergsjön<br />
vars underhåll under 90-talet var eftersatt. Samtidigt hade en rapport visat att de<br />
boende i Bergsjön inte tyckte att de kunde påverka sin vardag och sina boendevillkor.<br />
Av dessa anledningar gjorde elever i den lokala Backegårdsskolan betongplattor med<br />
mosaik som pryder torget i dag. Förutom detta var de med och utformade den nya<br />
lekplatsen vid torget. Att göra något åt själva torget var dock ingen lätt uppgift. De<br />
kommunala bostadsbolagen hade nämligen sålt sina fastigheter ovanför torget till en<br />
privat ägare som inte gärna ville samarbeta kring torget. En ny, mer samarbetsvillig,<br />
ägare köpte dock en del av fastigheterna, inklusive torgbyggnaden. Hösten 2003 lade<br />
trafikkontoret barnens plattor på torget. Inblandade aktörer i upprustningen av<br />
Komettorget och dess omgivning var boende, konstnärer, föreningar i södra Bergsjön,<br />
Agenda 21-kontoret, Backegårdsskolan, park – och naturförvaltningen, fastighetsägare<br />
samt trafikkontoret. Projektet ansågs vara framgångsrikt (Göteborgsstad, 2005, s.66).<br />
Skadegörelse och inbrott i Kometområdet sägs också ha minskat (Schulz et al, 2004,<br />
s.46). Ett annat torg som rustades upp var Bergsjön Centrum/Rymdtorget. Centrumet,<br />
byggt 1970, byggdes om under åren 2000-2005. Satsningen bekostades med cirka 80<br />
miljoner kronor genom kommunens medfinansiering via Framtidskoncernen.<br />
Ombyggnationen skedde i två etapper. Etapp 1 av ombyggnationen avslutades 2003<br />
och omfattade centrumhusets butiksplan med omgivande markytor och gav en<br />
ansiktslyftning åt centrummiljön, både invändigt och utvändigt. Etapp 2 invigdes i<br />
december 2005 och här omfattade renoveringen nya lokaler för Medborgarkontoret,<br />
biblioteket, mödra- och barnavård, öppna förskolan samt för Familjebostäder. Genom<br />
ombyggnationen fick biblioteket nya och större lokaler och har därefter blivit mycket<br />
välbesökt (Göteborgs Stad, 2008, s.15). Förutom dessa upprustningar av torgen<br />
rustades den närmaste spårvagnshållplatsen och busshållplatsen upp och skymmande<br />
buskage rensades upp för att öka tryggheten. Arkitektkontoret bakom satsningen var<br />
Losman Nädele Arkitekter. Projektet ”Centrumutveckling i Partnerskap” pågick under<br />
2010-2011 och var delvis finansierat av Europeiska regionala utvecklingsfonden.<br />
Projektets mål var att stärka fyra lokala mötes- och handelsplatser i Göteborg. Under<br />
2010-2011 genomfördes i Bergsjön Centrum bland annat ny belysning, nya sittplatser<br />
9
och nya trafikskyltar (goteborgslokaler.se). Bergsjön Centrum förvaltas av<br />
Göteborgslokaler.<br />
Stadsdelens fyra spårvagnshållplatser byggdes om under Storstadssatsningen. Orsaken var<br />
att de högsta orosnivåerna bland boende återfanns vid hållplatser för spårvagn och buss<br />
(Schulz, 2004, s.56). Rymdtorgets hållplats upprustades i ett projekt som involverade<br />
Solbackeskolan (återigen betongutsmyckning), Agenda 21-kontoret, Göteborgs<br />
Stadsmuseum, trafikkontoret och Länsstyrelsen i Västra Götaland. Man rev skymmande<br />
skärmtak och mörka trapphus, stationen flyttades ut ur tunnelmynningen, flera nya<br />
gångvägar anlades och ny belysning samt nya väderskydd tillkom Parallellt med detta<br />
rustade fastighetsägare upp gårdar, parkeringar och entréer. De boende deltog i dialoger<br />
och genomförde trygghetsvandringar som resulterade i bättre belysning och gallring runt<br />
gångvägarna. Ett av Göteborgs Folkhögskolas annex invigdes i Bergsjön 1999 och hade<br />
vid starten ungefär 20 studenter. Målet var att höja invånarnas utbildningsnivå och stärka<br />
områdets attraktivitet. I och med Stortstadssatsningen bestämde sig Folkhögskolan också<br />
för att stanna i stadsdelen och verka långsiktigt (Göteborgs stad, 2005, s.48). Göteborgs<br />
Folkhögskolas filial heter i dag ”Folkhögskolecentrum i Bergsjön” och är lokaliserad i den<br />
gamla torgbyggnaden i Gärdsås Torg. Filialen invigdes 2006 och har i dag plats för 150<br />
elever där det bedrivs SFI-undervisning och utbildning av personliga assistenter. I Gärdsås<br />
Torg var det en sammanslutning av lokala fastighetsägare, Gärdsås Torgbolag KB, som<br />
genomförde upprustningar mellan 2001-2006. Förutom upprustningar arbetade man<br />
brottsförebyggande, bland annat genom en omfattande närvaro av ordningsvakter. Det nya<br />
torget blev snabbt fullt uthyrt (Holmberg, 2009, s.7). Resultatet av Storstadssatsningen i<br />
Bergsjön var bland annat att den upplevda tryggheten ökade något och att brottsligheten<br />
samt skadegörelsen minskade (Schulz et al, 2004, s.42).<br />
Nya transportlösningar år 2006. Som tidigare har nämnts är terrängen i Bergsjön<br />
kuperad, vilket medför problem att förflytta sig inom stadsdelen. Ett önskemål som de<br />
boende länge har haft är att underlätta för dem att ta sig mellan bostäder och platser<br />
med affärer och annan samhällsservice. Från sommaren 2006 trafikerar en mindre<br />
servicebuss två slingor från Gärdsås torg upp till Tycho Brahes gata respektive till<br />
Siriusgatan. Samma år startade ”Flexlinjen” med anropsstyrda turer tre dagar i veckan<br />
för äldre och färdtjänstresenärer. Även kollektivtrafiken till närliggande stadsdelar<br />
förbättrades något 2006, framför allt genom en bussförbindelse från Komettorget via<br />
Partille Centrum till Östra Sjukhuset (Göteborgs Stad, 2008, s.16).<br />
Sandeklevshallen invigs år 2007. Sandeklevshallen ligger i anslutning till<br />
Sandeklevsskolan. Hallen har en fullmåttsplan (40x20 meter) för handboll och basket.<br />
Det finns även goda möjligheter att spela volleyboll och badminton. Åskådarläktaren<br />
har 175 sittplatser (goteborg.se). Den nya idrottshallen innehåller även en fritidsgård<br />
och ett café.<br />
Bergsjöskolan fick en ny multisportplan år 2011. Byggföretaget JM ville med hjälp<br />
av organisationen Mentor Sverige sponsra projektet med 100 000 kronor för att<br />
eleverna skulle få det bättre. På sportplanen kan man spela allt från fotboll, basket till<br />
handboll. Nio elever var med och ritade hur planen skulle se ut och byggde planken<br />
bakom målen. Den lilla planen är drygt 20 meter lång. Den är belagd med asfalt<br />
och nästa mål är att få konstgräs på den (sverigesradio.se).<br />
10
Göteborg ‐ Gårdsten<br />
Gårdsten är ett bostadsområde som byggdes ut 1969-1971, cirka 13 kilometer nordost om<br />
Göteborg. Gårdsten har cirka 8200 invånare i drygt 3000 bostäder i en blandning av<br />
loftgångshus, lamellhus och småhus. Bland Gårdstens tillgångar finns renoverade hus, ett<br />
fungerande centrum, välskötta utemiljöer och långsträckta utsikter. Gårdstens isolerade läge<br />
och dess stora höjdskillnader har dock också länge ansetts vara ett problem. Det kommunala<br />
bostadsbolaget Gårdstensbostäder äger samtliga hyresrätter i stadsdelen, vilket innebär att de<br />
äger ungefär 90 % av alla bostäder i Gårdsten. Resterande bostäder är äganderätter och<br />
bostadsrätter. Nedan följer genomförda åtgärder i Gårdsten sedan 80-talet.<br />
Kompletteringar av bebyggelsen år 1982. År 1982 kompletterades bebyggelsen i<br />
Gårdsten med 250 småhus. En av de mest betydande händelserna under 80-talet var då<br />
Gårdstens första högstadieskola med tillhörande bibliotek invigdes 1982 (Mattsson,<br />
1983, s.75).<br />
Gårdsten Centrum invigs år 1984. Centrumet byggdes år 1984 och har ett innetorg<br />
från vilket man når butikerna. År 2000 invigdes bankomaten i centrum, vilket stod<br />
överst på listan bland åtgärder för Gårdstensborna i slutet av 90-talet. Det tog tre år att<br />
få dit bankomaten. Bohusbanken tog beslutet att sätta upp den i centrumet<br />
(gardstensbostader.se). I Gårdsten Centrum jobbar GöteborgsLokaler tillsammans med<br />
Gårdstensbostäder. Fastigheten ägs av Gårdstensbostäder (goteborgslokaler.se).<br />
Gårdstensbyrån invigs år 1998. Detta är en verksamhet inom Gårdstensbostäder som<br />
arbetar med sysselsättning för arbetslösa Gårdstensbor och fritidsaktiviteter för barn<br />
och unga i Gårdsten. Mellan 1998-2011 har Gårdstensbyrån ordnat över 1450<br />
arbetstillfällen till boende hos Gårdstensbostäder, både korttids- och<br />
tillsvidareanställningar. Gårdstensbyrån ansvarar även för exempelvis projektledning<br />
för seglarskola, filmvisning för unga och skidresa varje år (gardstensbostader.se).<br />
Projektet Solhusen år 1998-2003. Under millenniumskiftet genomfördes en mängd<br />
olika ombyggnationer i Gårdsten med aktivt deltagande av boende. Ett av dem var<br />
”Solhusen i Gårdsten”. Underhållet av husen var starkt eftersatt på dessa gårdar. I<br />
princip hade inget gjorts sedan de byggdes i början av 70-talet. Det första<br />
solhusområdet, Solhus 1, omfattade tre gårdar med 255 lägenheter och genomfördes<br />
på totalentreprenad med Skanska som huvudentreprenör. Totalentreprenaden uppgick<br />
till en kostnad av 78.5 miljoner kronor. Förberedande arbeten inleddes 1998 och första<br />
inflyttningen skedde 2000. Projektets andra del, Solhus 2, omfattade ungefär lika<br />
många lägenheter och färdigställdes 2003. Solhus 2 genomfördes med 31<br />
delentreprenader, men omfattade i princip samma ombyggnationer som Solhus 1.<br />
Solhus 2 med alla sina delentreprenader visade sig leda till cirka 25 % lägre priser än<br />
Solhus 1, allt annat lika (<strong>Boverket</strong>, 2004, s.3). Ekonomiskt stöd gavs från EU. Solhus<br />
1 ingick i Europakommissionens 17:e energiprogram ”Sun and Shine” och Solhus 2 i<br />
EU-projektet ”Regen-Link”. Nutek och Formas bidrog med nationell finansiering.<br />
Loftgångshusens tak förseddes med solfångare som via ackumulatortankar i<br />
källarvåningen förser kvarteren med varmvatten. Husens balkonger glasades också in<br />
för att minska värmeförlusterna och ge en utökad användning av balkongerna. Husens<br />
entréer och trapphus renoverades och hela området fick en ny ytterbelysning och<br />
färgsättning. Färgsättningen gjordes av IO designstudio som belönades med Nordiska<br />
11
Målaremästarnas pris för bästa färgmiljö 2001. Loftgångshusens öppna markvåningar<br />
glasades in och försågs med växthus för de boende I Solhus 1. De boende har en<br />
odlingslott per lägenhet. I anslutning till växthusen finns nya ljusa tvättstugor,<br />
renoverade lokaler samt kompostmaskiner som omvandlar hushållsavfall till jord som<br />
används i växthusen (Gårdstensbostäder, 2007, s.9). Energilösningarna, som i stor<br />
utsträckning är baserade på solvärme, har minskat energikostnaden med drygt 5 000<br />
kronor per år och lägenhet (<strong>Boverket</strong>, 2005, s.108). Varje lägenhets förbrukning av<br />
vatten, värme och el mäts individuellt. Driftkostnaderna sänktes genom denna<br />
minskning av byggnadernas värmebehov för uppvärmning, ventilation och<br />
tappvarmvatten med 45 % från 5500 till drygt 2700 MWh/år. Slitaget i området<br />
minskade liksom avflyttningen (<strong>Boverket</strong>, 2007, s.3). Arkitekt för projektet var<br />
Christer Nordström Arkitektkontor AB. Projektet tilldelades det internationella miljö –<br />
och bostadspriset World Habitat Award 2005 för Solhusområde 1.<br />
Storstadssatsningen i Gårdsten år 2001-2004. Inom Storstadssatsningen<br />
genomfördes 25 åtgärder i Gårdsten till en totalkostnad på cirka 124 miljoner kronor<br />
mellan 2001-2004. Stadsdelen fick dock ytterligare lite mer pengar i slutet av<br />
satsningen. I Gårdsten fanns det under tiden för Storstadssatsningen en stark lokal,<br />
områdesförankrad aktör, Gårdstensbostäder. Gårdstensbostäder hade strax efter<br />
bilandet 1997 förvärvat de fastigheter i stadsdelen som tidigare hade ägts av<br />
Göteborgs Stads Bostadsbolag och Bostads AB Poseidon. Gårdstensbostäder verkade<br />
inom samma sektorer som Storstadssatsningen verkade. Detta sågs som en styrka, men<br />
ledde också till energikrävande konflikter när Storstadssatsningen innebar att det helt<br />
plötsligt fanns två starka aktörer med liknande mål och mandat i ett område. De två<br />
olika parterna verkade under Storstadssatsningen på varsitt håll och troligen hade ännu<br />
fler positiva resultat erhållits ifall samverkan hade skett (Schulz et al, 2004, s.100).<br />
Gårdsten anses under Storstadssatsningen ha blivit en mer attraktiv stadsdel både<br />
fysiskt sett och ur servicesynpunkt. Under Storstadssatsningen framstod förbättrade<br />
allmänna kommunikationer som ett starkt önskemål (Törnquist, 2005, s.75). Av denna<br />
anledning startades en direktlinje med buss mellan Gårdsten och Göteborg City år<br />
2003. Tidigare behövde Gårdstensborna byta mellan busslinjer, eller buss mot<br />
spårvagn för att nå city. Nu tillkom en direktbuss åtminstone under högtrafik. Det blev<br />
dåvarande entreprenören Swebus som skulle köra sträckan för Västtrafik. Bussen kör<br />
under högtrafik måndag-fredag på morgonen och eftermiddagen och når Göteborgs<br />
city cirka 20 minuter senare (gardstensbostader.se). ”Trygghetsgruppen i Gårdsten” var<br />
ytterligare en stor satsning. Projektet startade 2002 efter det att man hade tagit del av<br />
erfarenheterna från arbetet med Trygghetsgrupp i Hjällbo. Verksamheten bedrevs i<br />
Gårdstensbostäders regi i samverkan med bland annat polisen. Gårdstensborna upplevde<br />
en påtaglig minskning av skadegörelse och stölder i området mellan 1999-2003<br />
(Schulz et al, 2004, s.81). Ytterligare åtgärder som kan ha bidragit till detta är alla de<br />
fysiska åtgärder som genomfördes och som nämns på följande sidor.<br />
Nyinvigning av Dalen år 2001. Dalen är ett grönområde där de flesta av Gårdstens<br />
fritidsaktiviteter ryms. Arbetet startade 2000 genom att Gårdstensbostäder och Park<br />
och naturförvaltningen beslutade om den länge efterlängtade upprustningen och<br />
förändringen av Gårdstensdalen som under lång tid hade uppfattats som en ganska<br />
otrygg plats. Satsningen kostade totalt sex miljoner kronor. En del av pengarna skulle<br />
användas till det eftersatta underhållet och en del till de aktivitetsförslag som fanns.<br />
För att vara säkra på att pengarna skulle användas på bästa sätt, skulle den Nya Dalen<br />
12
ygga på Gårdstensbornas egna förslag och idéer. Dalen har i dag bland annat en<br />
lekplats, tennisbana och fotbollsplan.<br />
Östra Gårdstens ombyggnationer år 2003-2006. I december 2000 tog<br />
Gårdstensbostäders styrelse beslut om renoveringar i Östra Gårdsten, som till stor del<br />
genomfördes mellan 2003-2006. Man gav klartecken att sju höghus skulle byggas om<br />
till terrasshus med möjlighet till gemensamhetsutrymmen för de boende. Två höghus i<br />
området revs för att ge plats åt småhusbebyggelse uppförda av det kommunalt ägda<br />
Egnahemsbolaget. Detta gjordes för att få en mer blandad bebyggelse i Gårdsten och<br />
möjliggöra en boendekarriär inom området. Första inflyttningen i de 40-tal nya<br />
bostäderna skedde 2005 och ytterligare ny småhusbebyggelse har tillkommit sedan<br />
dess. Återigen var det de boende som fick komma med idéer, samtidigt som<br />
Gårdstensbostäder involverade all möjlig kompetens och resurser från området i<br />
renoveringsarbetet. Fasader målades om och husen fick en ljusare färgsättning. Ny<br />
ljussättning i området tillkom. Ett av de stora garagen i området byggde<br />
Gårdstensbostäder om till ett företagscenter där ett stort antal företag etablerade sig.<br />
Energilösningar som hade genomförts i västra Gårdsten var dock inte möjliga att göra<br />
på grund av husens placering som inte var lämpade för solpaneler (<strong>Boverket</strong>, 2007,<br />
s.24). För arbetena fick Gårdstensbostäder utmärkelsen Stora Samhällsbyggarpriset<br />
2006. Enligt boendeundersökningar i området har kundnöjdheten stigit markant<br />
(<strong>Boverket</strong>, 2008, s.36). Området, som tidigare hade haft en hög vakansgrad, har<br />
numera alla lägenheter uthyrda. Den cirka 10 år långa omgörningen av Gårdsten var<br />
en företagsekonomisk förlustaffär, men ansågs vara samhällsekonomiskt lönsam<br />
(byggindustirn.com). Kostnaden för ombyggnaden uppgick till 290 miljoner kronor.<br />
Upprustningar i Norra Gårdsten år 2006-2011. Norra Gårdsten införlivades i<br />
Gårdstensbostäders fastighetsbestånd 2002. Från 2006 till 2011 genomfördes ett antal<br />
fasadrenoveringar, husen fick en ny ljus kulör liksom balkongerna som även<br />
renoverades. Likaså renoverades trapphusen och entréerna. Områdets garage samt en<br />
större gemensamhetslokal målades om och ny belysning installerades. Ett nytt<br />
sophanteringssystem installerades och nya säkerhetsdörrar monterades. I mitten av<br />
Norra Gårdsten ligger Näridrottsplatsen som invigdes april 2008. En ny konstgräsplan,<br />
klätterredskap, basket och en grillplats är några delar som kom på plats.<br />
Renoveringarna i Norra Gårdsten var i ett slutskede 2011 (Gårdstensbostäder,<br />
Årsredovisningar 2006-2011).<br />
Vindkraftverket på Gårdstensberget invigdes år 2009. Vindkraftverket i Gårdsten<br />
är ett utvecklingsprojekt där Göteborg Energi, Gårdstensbostäder, Förvaltnings AB<br />
Framtiden och SKF har samarbetat. Göteborg Energi har ett tillfälligt bygglov för<br />
vindkraftverket som gäller i fem år. Under perioden kommer de att följa upp och<br />
utvärdera verket för att sedan bestämma om de ska söka ett nytt bygglov. Verket är ett<br />
test- och utvecklingsverk som det tyska företaget Kenersys byggt i Sverige.<br />
Vindkraftverkets totalhöjd är 120 meter, men topphöjden hamnar på 230 meter på<br />
grund av den kuperade terrängen. Effekten är 5000 MWh vindkrafts el per år, vilket<br />
klarar av att försörja närliggande Gårdstensbostäder med fastighetsel för att driva<br />
fläktar, hissar och belysning i gemensamhetsutrymmen. Tillsammans med den<br />
solenergi som redan produceras i området är all el som används i Gårdsten i dag<br />
förnybar (framtiden.se).<br />
13
Göteborg ‐ Hjällbo<br />
Hjällbo är ett bostadsområde nordost om Göteborg med cirka 7300 invånare (scb.se).<br />
Bostadsområdet byggdes ut mellan 1965-1969, då 2300 lägenheter stod klara för inflyttning.<br />
Till skillnad från många andra bostadsområden från miljonprogrammet är bebyggelsen<br />
samlad. Kommunikationerna är bra och anses vara en av fördelarna med att bo i Hjällbo när<br />
man har undersökt vad de boende anser om området. Husen är mellan tre och sju våningar<br />
höga och de allra flesta lägenheter har egen balkong eller uteplats. Det kommunala<br />
bostadsbolaget HjällboBostaden blev i december 2011 dotterbolag till Poseidon. Syftet är att<br />
ge verksamheten en långsiktig hållbarhet efter 13 år som utvecklingsbolag. Poseidon har 2<br />
293 lägenheter i Hjällbo, vilket är cirka 90 procent av alla bostäder i Hjällbo. Nedan följer<br />
genomförda åtgärder i Hjällbo sedan 80-talet.<br />
Upprustningar under tidigt 80-tal. Den första vågen av upprustning och ombyggnad<br />
i området kom under tidigt 80-tal i lägenheterna inom Göteborgs stads botads AB:s<br />
bestånd. Detta var en av två fastighetsägare i Hjällbo under 80-talet. Den andra,<br />
Poseidon AB, gjorde inga upprustningar förrän vid tiden för Storstadssatsningen. Båda<br />
bestånden ingår nu i HjällboBostadens bestånd inom fastighetskoncernen Framtiden<br />
(Schulz et al, 2004, s.114).<br />
Investeringar i yttre underhåll år 1988-1994. Göteborgs stads bostads AB<br />
investerade under denna period åtskilliga miljoner i yttre underhåll. De två områdena<br />
som ingick i denna investering omfattade cirka 1244 lägenheter. Markanläggningar<br />
inklusive lekytor rustades upp kontinuerligt, delvis i samverkan med de boende<br />
(Schulz et al, 2004, s.124).<br />
Den Syrisk-Ortodoxa Kyrkan invigs år 1993. Efter en lång process med<br />
ansökningar och insamlingar stod kyrkan klar och invigdes 25 april 1993. Kyrkan<br />
bedriver modersmålsundervisning, söndagsskola, Bibelstudier, aktiviteter för kvinnor,<br />
barn och ungdomar. Kyrkan är uppförd i ljusrött tegel och anses ha en<br />
landmärkesfunktion i området (Schulz et al, 2004, s.111).<br />
Blommansatsningen i Hjällbo år 1996-1998. Hjällbo beviljades 18 miljoner kronor<br />
av ”blommanpengarna”. Många projekt var fritidsanknutna och inriktade mot barn och<br />
ungdomar. Påfallande få projekt var riktade till vuxna, särskilt saknades projekt för<br />
kvinnor. Ett av målen var att etablera mötesplatser där invandrare och svenskar kunde<br />
mötas. Frivilligcentralen Caritas etablerades för att verka som en sådan mötesplats och<br />
är fortfarande närvarande i området. Aktörer för projekten var främst kommunen,<br />
bostadsföretagen samt föreningslivet (Schulz et al, 2004, s.105).<br />
Nationella exempel år 1998-1999. Hjällbo fick 16 miljoner kronor inom projektet<br />
Nationella exempel. HjällboForum med representanter för olika aktörer och boende i<br />
stadsdelen bildades 1998. Tidigt diskuterades ordning och brottsförebyggande insatser,<br />
vilket var en central fråga i området. Inom HjällboBostadens verksamhet skapades 1998<br />
exempelvis Trygghetsgruppen i Hjällbo, vars arbete ansågs vara tämligen unikt i<br />
Sverige. Under den korta tid trygghetsgruppen var verksam inom Nationella exempel<br />
minskade den polisanmälda brottsligheten med en tredjedel (Wahlström, 2000, s.2).<br />
Aktörer inom projekten under Nationella exempel var ofta kommunala. Föreningar och<br />
frivilligverksamheter var sällan involverade i arbetena (Schulz et al, 2004, s.106).<br />
14
Storstadssatsningen i Hjällbo år 2001-2004. Mellan dessa år tilldelades Hjällbo 149<br />
miljoner kronor. Under tiden för Storstadssatsningen fanns det en brist på naturliga<br />
mötesplatser för de boende. I Hjällbo fick man därför i högre grad än i de andra<br />
områdena i Storstadssatsningen sin information om vad som hände i stadsdelen genom<br />
familj, släkt och vänner (Schulz et al, 2004, s.118). Storstadssatsningen innebar att<br />
samverkan kring sysselsättning mellan stadsdelen och arbetsförmedlingen utvecklades<br />
(HjällboBostaden, 2012, s.4). Satsningen fick viss kritik för hur pengarna hade<br />
fördelats och hur demokratifrågorna hanterades. En del satsningar ansågs dock vara<br />
framgångsrika. En av dem var Trygghetsgruppen i Hjällbo som hade slussats in i<br />
Storstadssatsningen från Nationella exempel år 2001. Uppgiften var att finnas<br />
närvarande i området under kvällar och helger, men även att agera konfliktlösare och<br />
störningsjour. Trygghetsvandringar genomfördes av gruppen då åtgärder för belysning<br />
och vegetation genomfördes. Under åren har behovet av Trygghetsgruppen minskat på<br />
grund av att boende själva har arrangerat nattvandringar samt att Hjällbo och<br />
Hammarkullen 2010 fick en egen områdespolis. Trygghetsgruppen kom tvåa i finalen<br />
av utmärkelsen European Crime Prevention Award år 2000 och har haft många<br />
efterföljande trygghetsgrupper runt om i landet (HjällboBostaden, 2012, s.10).<br />
Hyresgästernas upplevelse av trygghet ökade väsentligt under Storstadssatsningen<br />
(Schulz et al, 2004, s.127). En annan satsning var Ungdomsprojektet i<br />
Hjällbo/UngdomsCompaniet, vilket startade 1999 och finansierades av storstadsmedel<br />
fram till år 2004. Idén växte upp hos ungdomarna själva för att de skulle ha en<br />
samlingsplats efter att ha vuxit ur fritidsgården. Arbetet leddes av socionomer och syftade<br />
till att ge utsatta grupper extra stöd. Man verkade i bred samverkan med olika föreningar.<br />
UngdomsCompaniet arbetade bland annat med en satsning på valet 2002, vilket höjde<br />
valdeltagandet i jämförelse med 1998 med 4 % (Schulz et al, 2004, s.141).<br />
HjällboBostadens satsningar på fastigheter och jobbskapande år 1999-2012.<br />
Under de 13 åren har samtliga av HjällboBostadens 225 entréer försetts med nya<br />
portlås, belysningen har förbättrats och utemiljöerna har rustats upp. Fler grillplatser<br />
har skapats, nya planteringar har tillkommit och utrymmen för odling erbjuds nu för<br />
vissa lägenheter i markplan. Den grå färgskalan på husen har bytts ut mot ljusa toner.<br />
Sammanlagt har 6.5 kilometer fasad rustats upp och 800 balkonger har glasats in.<br />
Hyresgästerna sägs ha varit involverade under hela processen (HjällboBostaden, 2012,<br />
s.10). Successiva hyreshöjningar i Hjällbo har genomförts under denna period, bland<br />
annat för inglasning av balkonger (Förvaltnings AB Framtiden, Årsredovisningar<br />
2001, s.21, 2008, s.12, 2010, s.39). Antalet omflyttningar har halverats sedan<br />
HjällboBostaden grundades 1999. Vakansgraden är nere på 0 % från 5.2 % 1999<br />
(HjällboBostaden, 2012). Mellan 1999-2012 har HjällboBostaden bidragit till 1200<br />
jobbtillfällen för Hjällboborna. Formerna för att skapa dess jobb har varit många –<br />
från praktik och sommarjobb för ungdomar till utbildningsplatser och starta-egethjälp.<br />
Bidragsberoendet har sedan 1999 minskat och andelen boende som har jobb<br />
ökat, även om det är svårt att veta hur mycket HjällboBostaden har påverkat<br />
utvecklingen (HjällboBostaden, 2012, s.6). Under de senaste åren har fokus skiftat<br />
från att skapa jobb i stadsdelen till att öka anställningsbarheten tillsammans med<br />
stadsdelen och arbetsförmedlingen genom exempelvis praktikplatser och sommarjobb.<br />
En av sommarjobbssatsningarna heter ”Rent och snyggt i Hjällbo” – ett samarbete<br />
mellan bostadsbolaget Hjällbobostaden och stadsdelsnämnden Lärjedalen. Sedan<br />
starten år 2000 har ungdomar mellan 15-17 år gjort gårdarna renare (sverigesradio.se).<br />
Mellan 60-80 ungdomar har anställts för detta varje sommar och projektet är<br />
fortfarande igång. Projektet anses ha slagit väl ut eftersom skadegörelsen har minskat<br />
15
under somrarna. En annan satsning är ”Sommarvärdarna”, en verksamhet med start<br />
2007, som kom till efter konflikter när det var för många barn på gårdarna på<br />
somrarna. Cirka tio äldre ungdomar anställs varje sommar för att ta hand om de yngre,<br />
likt fritidsledare. Störningar och konflikter på gårdarna har sedan dess minskat på<br />
somrarna.<br />
Ombyggnation av Hjällbo centrum år 2001. Under 2001 genomgick Hjällbo<br />
centrum, byggt 1969, en omfattande ombyggnation. Centrumet fick då ett nytt<br />
utseende i form av en påbyggt huvudbyggnad i glas med galleria, saluhall på torget,<br />
nya butiksytor, en ny mer trafiksäker rondell samt en ombyggd hållplats för<br />
kollektivtrafiken. Det nya centrumet projekterades av Liljewall Arkitekter AB. I dag är<br />
Hjällbo centrum ett stort handelscentra som ägs och förvaltas av Göteborgslokaler<br />
(goteborgslokaler.se).<br />
Bläsebohallen i Hjällbo förlänger öppettider år 2006. Under hösten 2005 var det<br />
allmänt stökigt i området och det förekom skadegörelse och andra incidenter vid<br />
hallen. Bakgrunden var att ungdomarna såg att hallen stod tom på kvällarna samtidigt<br />
som de själv inte hade någonstans att vara och därför tog sig in. År 2006 inledde<br />
fotbollsklubben Lärje/Angered IF och stadsdelsförvaltningen i Lärjedalen ett<br />
samarbete. Förvaltningen upplåter hallen på tider när den ändå är ledig, medan<br />
klubben bidrar med ledarnärvaro. Resultatet var att skadegörelsen i anslutning till<br />
hallen minskade med 50 %. Dessutom har några av ungdomarna blivit ledare på<br />
fritidsgården och det har blivit lättare att rekrytera ledare till fotbollsklubben.<br />
Ungdomarna träffas i hallen två gånger i veckan och håller i allt själva. I snitt dyker ett<br />
fyrtiotal ungdomar upp i åldrarna 13-20 (tryggaremanskligare.goteborg.se)<br />
En näridrottsplats i Hjällbo invigs år 2010. Hjällbo har varit en av de stadsdelar där<br />
en näridrottsplats har saknats, trots en ung befolkning. En näridrottsplats är också<br />
något som har önskats av de boende. Den nya näridrottsplatsen i Hjällbo har en<br />
fotbollsplan med konstgräs. en basketplan, nya bänkar och grillplats. Bakom<br />
satsningen låg HjällboBostaden (sverigesradio.se).<br />
Solcellsanläggning invigs år 2011. Våren 2011 invigdes en av Sveriges största<br />
solcellsanläggningar på Hjällbo Lillgata med en produktion på cirka 90 000kWh per<br />
år. Den är placerad på fasader och tak på tre hyreshus i Hjällbo och består av 347<br />
solpaneler som totalt upptar en yta på 700 kvadratmeter. Anläggningen förser de sju<br />
våningar höga husen med delar av den el som behövs till tvättstugor, belysning samt<br />
ventilation. Totalt har den nya anläggningen kostat 5,5 miljoner kronor. En investering<br />
som inte varit möjlig utan draghjälp av det statliga bidrag som täcker upp till 60<br />
procent av kostnaden. Hjällbobostaden låg bakom satsningen (hemhyra.se).<br />
Hjällbo visar vägen år 2011. Under sommaren 2011 ingick lokala ungdomar i ett<br />
projekt där de har gjort sitt bostadsområde vackrare med muralmåleri i samarbete med<br />
en konstnär, Hjällbobostaden och Rädda Barnen. Alcro sponsrade satsningen med<br />
färg, medan den kommunala fritidsgården Funhouse sponsrade med sina lokaler. I ett<br />
möte tillsammans med Hjällbostaden fick ungdomarna lägga fram sina tankar och<br />
idéer om hur de ville förändra den plats där muren är belägen. Ungdomarna fick själva<br />
lämna förslag i form av skisser på hur de ville att platsen skulle se ut. Platsen för<br />
muralmålningarna blev muren vid den tidigare skateparken på Bergsgårdgärdets<br />
parkeringsdäck. Väggarna pryds numera av ungdomarnas förebilder.<br />
16
Göteborg ‐ Norra Biskopsgården<br />
Norra Biskopsgården är ett relativt litet bostadsområde med cirka 4700 invånare (scb.se).<br />
Bostadsområdet byggdes huvudsakligen ut i slutet av 50-talet. Det finns mycket grönska i<br />
omgivningarna. Grönskan är överlag positiv, men utgör också barriärer mot andra<br />
bostadsområden. Eftersom bostadsområdet till stor del byggdes ut innan tiden för<br />
miljonprogrammet har den undkommit en del av de brister som senare tillkomna<br />
bostadsområden har fått brottas med. Med detta sagt finns det förvisso även här brister med<br />
exempelvis stora överblivna ytor som historiskt sätt har skötts dåligt (Schulz et al, 2004,<br />
s.166). Bostadsområdet domineras av hus med tre till fyra våningar. Majoriteten av<br />
bostadsbeståndets 1800 lägenheter utgörs av hyreslägenheter. Drygt 1200 lägenheter ägs och<br />
förvaltas av det allmännyttiga Bostadsbolaget. Förbindelserna till stadens centrum är relativt<br />
goda. Tvärförbindelserna till andra stadsdelar är dock sämre. Nedan följer genomförda<br />
åtgärder i Norra Biskopsgården.<br />
Delar av Friskväderstorget förnyas på 80-talet. Det ”lilla” höghuset vid<br />
Friskväderstorget var tomt och svårt förfallet på 80-talet. AB Göteborgshem ansåg att<br />
huset passade utmärkt att bygga om till servicelägenheter för äldre och dagcentraler.<br />
Ett projekt kom därför att startas av dem. Huset vid torget fick ett nytt utseende. Även<br />
betongbron vid den lokala skolan revs. De flesta tyckte att detta var ett lyft för torget<br />
(Hansson, 1989, s.52).<br />
Rivningar och tillkomst av hus på 90-talet. I början av 90-talet rev Poseidon ett hus<br />
som ansågs vara Sveriges längsta. Marken såldes och husen ersattes av 124<br />
prefabricerade parhus i trä. Husen var ursprungligen byggda för Vinter-OS i<br />
Lillehammer 1994. Väl på plats i Norra Biskopsgården uppläts de först till deltagare<br />
vid VM i friidrott 1995. Först där på flyttade hyresgäster in och 2002 omvandlades de<br />
till bostadsrätter (Göteborgs stad, 2005, s.14, solvadersbyn.se).<br />
Bo-Bra-Processen från år 1993. Sedan 1993 fram till i dag har ett lokalt partnerskap<br />
varit aktiva i Norra Biskopsgården. Partnerskapet består av Göteborgs stads<br />
bostadsaktiebolag, Bostads AB Poseidon, Willhelm AB, Bovista, Göteborgslokaler<br />
och stadsbyggnadskontoret. Tillsammans med de boende har man arbetat för att göra<br />
området tryggare och mer attraktivt, bland annat genom ”Kvalitetsrundor” som har<br />
medfört fysiska åtgärder kring allehanda problem (Stenberg, 2004, s.32).<br />
Storstadssatsningen år 2001-2004. Starten för Storstadssatsningen gick betydligt<br />
trögare i Norra Biskopsgården än i övriga stadsdelar i Göteborg. Det anses ha berott på<br />
att det inte hade funnits några tidigare satsningar av den här typen, likt<br />
Blommansatsningen eller Nationellt exempel, i stadsdelen (Göteborgs stad, 2005,<br />
s.79). Totalt fick Norra Biskopsgården 92 miljoner kronor för 48 projekt mellan år<br />
2001-2004, vilket dock kom att förlängas något med ytterligare statligt stöd. Den<br />
kanske viktigaste genomförda satsningen var Idépunkten, ett lokalt medborgarkontor.<br />
Idépunkten kom att bli en samlingspunkt för Storstadssatsningen i området. År 2003<br />
lyckades man starta en stadsdelstidning från Idépunkten med storstadspengar, döpt till<br />
”Vi i Biskopsgården”. Tidningen fick snabbt en positiv reaktion från boende och<br />
producerades av företaget Lokalpressen i partnerskap med Bostadsbolaget och<br />
stadsdelsförvaltningen. Tidningen blev tidigt annonsfinansierad (Göteborgs stad,<br />
2005, s.80). Idépunkten är fortfarande igång. Med start 2002 hade SIV-projektet<br />
17
(Socialtjänst, informationskontoret Idépunkten, Vuxenutbildning)syftet att höja<br />
sysselsättningsgraden i området. Arbetsmetoden handlade i huvudsak om<br />
jobbcoaching. En viktig framgångsfaktor var att man redan från början satte tydliga<br />
och mätbara mål. Det kvantitativa mål som sattes upp, att vid slutet av 2004 ha gett<br />
200 personer möjlighet att öka sin försörjning genom arbete och utbildning,<br />
uppnåddes också i sort sett. Jobben fanns i huvudsak bland mellanstora företag inom<br />
tjänstesektorn. SIV-projektet avlönade tre anställda och med tiden byggde de upp ett<br />
relativt stort nätverk av olika arbetsgivare och ett gott renommé (Göteborgs stad,<br />
2005, s.46). Göteborgs Folkhögskola fick under Storstadssatsningen stöd för att stärka<br />
den filial som man hade haft där sedan 1997. Pengarna användes för att utveckla<br />
verksamheten genom ett nytt bibliotek, en datorsal och ett café. Filialen finns<br />
fortfarande kvar i området. Sammanfattningsvis kan det konstateras att<br />
Storstadssatsningen i Norra Biskopsgården fokuserade väldigt lite på den fysiska<br />
miljön. Bakomliggande orsaker kan ha varit att ett allmännyttigt bostadsföretag i<br />
området genomförde en omfattande omorganisering samtidigt som<br />
Storstadssatsningen startade, vilket medförde uteblivna projektansökningar. En annan<br />
orsak var att den privata fastighetsägaren till den största fastigheten vid<br />
Friskväderstorget inte var intresserad av att göra den efterfrågade investeringen<br />
(Schulz et al, 2004, s.185).<br />
Kameraövervakning i Norra Biskopsgården år 2010. Frågan om<br />
kameraövervakning aktualiserades efter oroligheter i området 2009 då skadegörelsen<br />
var utbredd. Det var hyresgästerna själva som önskade kameraövervakning<br />
(sverigesradio.se). År 2010 blev området först i landet med allmän<br />
kameraövervakning. Sex fasta och nio rörliga kameror sattes upp i området med<br />
förhoppningen om minskad skadegörelse och ökad trygghet i Norra Biskopsgården<br />
(hemhyra.se). Kamerorna bevakar fasader, garage och parkeringsytor under kvällstid.<br />
När ett halvår hade gått efter det att kamerorna hade satts upp skickades en enkät ut<br />
bland de hyresgäster som har parkeringsplats eller garage i området. Totalt omkring<br />
450 enkäter skickades ut och 117 personer besvarade den. Undersökningen visade att<br />
8 av 10 ansåg att tryggheten påverkats positivt och att skadegörelsen hade minskat<br />
efter att ett halvår hade gått (bostadsbolaget.se). Eftersom en del andra<br />
trygghetsarbeten genomfördes under tidsperioden, samt att bortfallet för enkäten var<br />
relativt stort, bör resultatet tolkas med viss försiktighet.<br />
Renoverad gångtunnel samt förnyade gångstråk år 2010. Gångtunneln var tidigare<br />
sliten, luktade illa och hade ofta bristfällig belysning. Allt detta hade resulterat i att<br />
många av områdets kvinnor undvek den. I arbetet med att renovera gångtunneln<br />
organiserade Bostadsbolaget och stadsdelsförvaltningen tre tjej- och kvinnogrupper<br />
från området som arbetade fram en rad förslag på hur otrygga platser i Biskopsgården<br />
skulle kunna kännas tryggare. Upprustningen av tunneln är ett konkret resultat av<br />
projektet ”Jämställd trygghet – olika lika”. Ett led i projektet har varit att låta två tjej-<br />
och kvinnogrupper genomföra trygghetsvandringar i norra Biskopsgården för att<br />
kartlägga vilka platser som upplevs som särskilt otrygga. Förutom att tunneln fick ett<br />
vitt tak och väggarna kläddes med dekorativ emaljerad plåt så har de tidigare buskagen<br />
runt tunnelns mynningar röjts bort och området har också fått bättre belysning. Det<br />
röjdes även upp längs Sjumilabacken (Bostadsbolaget, Trivas 2010, s.8) och populära<br />
gångstråk fick bättre belysning. Projektet har bland annat fått stöd från Länsstyrelsen<br />
med knappt en miljon kronor samt <strong>Boverket</strong>, både för att genomföra själva<br />
18
kartläggningen och för att kunna genomföra de förbättringsåtgärder som områdets<br />
kvinnor föreslog (hemhyra.se).<br />
Tillväxt Biskopsgården år 2009-2011. Detta EU-projekt pågick mellan 2009- 2011.<br />
Projektägare var SDF Västra Hisingen (före detta SDF Biskopsgården). Projektet var<br />
delfinansierat av EU:s Regionala Fond, insatsområde ”Hållbar Stadsutveckling”. Total<br />
budget för ”Tillväxt Biskopsgården” var drygt 47 100 000 kronor, varav cirka 18 800<br />
000 kronor var EU-stöd från Regionala Fonden (Tillväxt Biskopsgården, 2011, s.4).<br />
Många boende och verksamma i området var aktivt deltagande från början till slut.<br />
Projektet hade sex olika delprojekt, varav de tre fysiskt orienterade delprojekten berörs<br />
här. Ett av dem var satsningen på Friskväderstorget, Norra Biskopsgårdens torg.<br />
Boende hade sedan tidigare angett torgmiljön som en av de minst uppskattade<br />
platserna vad gäller trivsel och trygghet (Schulz et al, 2004, s.187). Ombyggnation<br />
genomfördes år 2011. När ombyggnaden av Friskväderstorget var klar fick torget<br />
bland annat en ny markbeläggning med stenplattor, ny belysning, ny lekplats, vägarna<br />
till och från torget samt fastigheterna gjordes om, en tillgänglighetsanpassad entré<br />
tillkom samt handikapparkeringar (vartgoteborg.se). Allaktivitetshuset Sjumilahallen<br />
invigdes hösten 2011 efter över ett år av byggnadsarbeten. Sjumilahallen var ett 3000<br />
kvadratmeter stort tillbygge på den tidigare gymnastiksalen vid Sjumilaskolan.<br />
Sjumilahallen byggdes för att det behövdes lokaler för större arrangemang i<br />
stadsdelen. Numera finns det bland annat gymnastiksalar, en sporthall, en foajé, ett<br />
aktivitetsrum med möjligheter att arrangera kurser, möten och andra aktiviteter.<br />
Sjumilahallen ägs och förvaltas av idrotts – och föreningsförvaltningen som också<br />
ansvarade för byggnationen (Tillväxt Biskopsgården, 2011, s.10). Biskopsgården har<br />
goda kommunikationer till och från Göteborgs innerstad, men saknade länge en direkt<br />
förbindelse till närliggande stadsdelar. I december 2009 startade en ny busslinje, linje<br />
33, för att gå på prov under två år med EU-finansiering. Även en ny hållplats vid<br />
Länsmanstorget har lagts till där bussen vänder. Bussen är numera permanenterad och<br />
förbinder Biskopsgården med Bjurslätt (Tillväxt Biskopsgården, 2011, s.22).<br />
En ny näridrottsplats invigs år 2011. Våren 2011 invigdes Näridrottsplatsen<br />
Väderleken i Norra Biskopsgården. Bland annat finns det en röd basketplan, en<br />
konstgräsplan, en scen, schackbord och sittplatser. Tanken är att både ungdomar och<br />
vuxna ska kunna träffas utanför gårdarna, som fortfarande anses vara den bästa miljön<br />
för de mindre barnen. Näridrottsplatsen är ett samverkansprojekt mellan<br />
Bostadsbolaget, stadsdelsförvaltningen Västra Hisingen och Hyresgästföreningen.<br />
Området kommer att skötas av Bostadsbolaget i samarbete med Neutral Ungdom<br />
(bostadsbolaget.se).<br />
Sommarvärdar i Norra Biskopsgården år 2012. Under några veckor sommaren<br />
2012 har barnen i Norra Biskopsgården kunnat aktivera sig på hemmaplan under<br />
ledning av Bostadsbolagets unga sommarvärdar. Värdarna är ungdomar i åldern 17-22<br />
år och bor själva i området. I Norra Biskopsgården var det första gången satsningen<br />
genomfördes. Satsningen på unga sommarvärdar fyller flera funktioner. Dels skapar<br />
aktiviteterna ett stort mervärde i boendet för stora och små, dels kan satsningen<br />
erbjuda ett meningsfullt sommarjobb för de lite äldre ungdomarna (mynewsdesk.com).<br />
Satsningen har tidigare varit mycket uppskattad i Hammarkullen, vilket medförde att<br />
satsningen även etablerades i Norra Biskopsgården. Bakom initiativet med<br />
sommarvärdar står Bostadsbolaget och Mixgården, fritidsgården i Hammarkullen,<br />
samt Stadsdelsförvaltningen i Västra Hisingen.<br />
19
Kristianstad ‐ Gamlegården<br />
Gamlegården byggdes under miljonprogrammets tid och har i dag cirka 4800 invånare (SCB).<br />
Stadsdelen ligger inte långt från Kristianstads centrala delar och det finns goda<br />
bussförbindelser mellan områdena. De flesta kvarteren i Gamlegården består av tegelhus i tre<br />
och fyra våningar runt en gård. Stadsdelen har ett affärscentrum och mycket natur i sina<br />
omgivningar. Det allmännyttiga bostadsbolaget ABK äger alla fastigheter i stadsdelen. Det<br />
saknas både arbetsplatser och möjligheter till egenföretagande i området på grund av<br />
lokalbrist (Hagerman, 2010, s.29). Nedan följer åtgärder som har genomförts i Gamlegården<br />
över tid.<br />
Gårdsupprustningar år 1983-1990. Under dessa år rustades gårdsmiljöerna i<br />
Gamlegården upp av ABK i nära samarbete med hyresgäster. Innan upprustningarna<br />
ägde rum var gårdsmiljöerna spartanskt gjorda. Med upprustningarna blev miljöerna<br />
trivsammare och förutsättningarna för att vistas utomhus förbättrades, bland annat med<br />
nya lekytor. De genomförda upprustningsarbetena utgör fortfarande stommen i<br />
gårdarna i dag (Svensson).<br />
IT-Stugan Kristianstad invigs år 2003. IT-Stugan är en mötesplats i Gamlegårdens<br />
köpcentrum för alla med intresset och viljan att upptäcka nyttan och fördelarna med<br />
IT, oavsett ålder och förkunskaper. Användningen av datorer är kostnadsfri. Det går<br />
att få hjälp med bland annat samhällsinformation, jobbsökardagar, undervisning inom<br />
IT och arbetsträning. När IT-Stugan startades 2003 var den ett samarbete mellan<br />
kommunen, Hyresgästföreningen och ABK, med stöd från Allmänna Arvsfonden. IT-<br />
Stugan drivs av Hyresgästföreningen och är delfinansierad av ABK, kommunen,<br />
Kristianstad Sparbanks utvecklingsstiftelse och Microsoft (it-stugan-kristianstad.se).<br />
Familjehuset Näsby invigs år 2004. Med start 2004 är detta en mötesplats i<br />
Gamlegårdens köpcentrum för familjer och föräldrar med barn upp till 6 år.<br />
Familjehuset är ett samarbete mellan kommunen och Region Skåne. Här finns<br />
barnavårdscentral, barnmorskemottagning, ”Barn i föräldrars fokus” (en kortare<br />
utbildning för föräldrar om vad som händer med barn som upplever<br />
föräldrakonflikter), socialrådgivning och öppen förskola (kristianstad.se). En<br />
utvärdering av verksamheten gjordes efter två år. Utvärderingen kom fram till att<br />
Familjehuset bidrar till en social gemenskap i upptagningsområdet. Det har blivit<br />
smidigare att remittera föräldrar till en annan profession, personalens arbeten upplevs<br />
inte längre lika ensamt som i den tidigare organiseringen och socialtjänsten har fått ett<br />
tydligare ansikte utåt (Högskolan Kristianstad, 2007, s.25).<br />
Kvarteret Spaden rustas upp med start år 2004. I kvarteret Spaden bor drygt 500<br />
människor i 216 lägenheter. Här startade ABK:s första självförvaltningsprojekt. Den<br />
som såg till att projektet kom igång var den lokala fastighetsskötaren. Tidigare var<br />
gården sliten och trist. Rutor slogs sönder och skräp slängdes på marken. Många<br />
hyresgäster ville ha en förändring (ABK, Årsredovisning 2006, s.8). Kontakt togs med<br />
Hyresgästföreningen i Kristianstad och en självförvaltningsplan arbetades fram.<br />
Hösten 2004 skrev de första familjerna på sina självförvaltningskontrakt. Det<br />
inrättades ett ”pausrum” i tvättstugan. Pausrummet har inretts med bokhyllor, bord,<br />
stolar och radio. Allt har de boende själva bidragit med och ställt på plats inom ramen<br />
20
för självförvaltningen. De som är med i självförvaltningen åtar sig att sköta<br />
fastighetens yttre och inre underhåll. Yttre underhåll gäller bland annat rabatter,<br />
gångstigar, gräsmattor och övrig växtlighet. Inre underhåll betyder städning och<br />
skötsel av trapphus, källare och andra gemensamma utrymmen. Trappuppgångar har<br />
gjorts om med nya färger på väggarna och ny belysning. Arbetet leds av en<br />
förvaltningskommitté som består av fyra hyresgäster och fastighetsskötaren.<br />
Aktiviteterna inom självförvaltningen är frivilliga. Deltagarna menar på att sociala<br />
fördelar har uppstått. Genom självförvaltningen har de boende lärt känna varandra<br />
bättre. Deltagarna är även övertygade om att när det är prydligt på gården och i<br />
fastigheterna blir både boende och besökande mer omtänksamma (ABK,<br />
Årsredovisning 2006, s.10).<br />
Gamlegårdsparken invigs år 2004. Gamlegårdsparken var tidigare en stor grön plätt.<br />
ABK samlade år 2005 hyresgäster i Gamlegårdsskolans aula och frågade dem vad de<br />
ville göra åt detta grönområde (Svensson). Grönområdets buskage togs bort och<br />
belysningen förbättrades. Nya sittplatser tillkom liksom bland annat en<br />
dammanläggning, boulebana, fotbollsplan, basketplan och tennisbanor. Detta<br />
genomfördes av ABK till en kostnad av cirka 5.5 miljoner kronor<br />
(kristianstadsbladet.se).<br />
Allaktivitetshuset på Gamlegårdens öppnades år 2005. Verksamheten var ett<br />
samverkansprojekt mellan ABK, Barn- och utbildningsförvaltningen, Kultur och<br />
Fritidsförvaltningen, Socialförvaltningen och Kristianstads Sparbank. Kristianstads<br />
Fritidsgårdsforum ansvarade för verksamheten som erbjöd många olika ”prova-på<br />
aktiviteter”, men även var ett tillhåll för föreningar och en fritidsgård (ABK,<br />
Årsredovisning 2005, s.20). Allaktivitetshuset blev kort efter invigningen mycket<br />
populär bland ungdomar i stadsdelen (ABK, Årsredovisning 2006, s.24).<br />
Verksamheten är sedan 2010 avslutad till förmån för fritidsgårdens renodlande på<br />
grund av att verksamheten inte fungerade tillfredställande. Delade meningar råder om<br />
orsakerna bakom detta. Det rådde dock samarbetssvårigheter internt mellan den lokala<br />
fritidsgårdens verksamhet och allaktivitetshusets, vilket begränsade utvecklandet av en<br />
möjlig mötesplats (Hagerman, 2010, s.28).<br />
Centrumanläggningens ansiktsupplyftning år 2006. Centrumet fick år 2006 en<br />
ansiktslyftning av ABK och återinvigdes i december (ABK, 2006, årsredovisning, s.7).<br />
Ansiktslyftningen bestod främst av en renovering av interiören. Miljön präglas dock<br />
fortfarande av miljonprogrammets uppbyggnad (Hagerman, 2010, s.28).<br />
Friskvårdssatsningen Hälsospåret år 2006. Hälsospåret ger hyresgäster tillfälle att<br />
motionera alldeles intill bostaden. På en informationsskylt vid spårets början kan man<br />
enkelt kontrollera sin kondition och hitta rätt anpassad träningsdos. Hälsospåret är<br />
resultatet av ett samarbete med orienteringsklubben Pan-Kristianstad som vissa dagar<br />
ställer upp med hälso- och träningsguider. Hälsospåret finns i två stadsdelar, däribland<br />
Gamlegården (ABK, Årsredovisning 2006, s.23).<br />
Medborgarkontorets filial invigs år 2009. Filialen på Gamlegården invigdes i<br />
augusti 2009 och har i dag en mångfacetterad och välbesökt verksamhet som ständigt<br />
försöker anpassa sig efter de boendes behov. Medborgarkontoret sköter flera ärenden<br />
relaterade till arbetsförmedlingens - och försäkringskassans ansvarsområden<br />
(Hagerman, 2010, s.32).<br />
21
Varde Ljus år 2010. Installation av ny ljussättning i Gamlegården genomfördes och<br />
invigdes hösten 2010. Involverade aktörer i satsningen var Integrations – och<br />
arbetsmarknadsförvaltningen, stadsbyggnadskontoret, It-stugan, ABK, ljusdesigners<br />
Olsson & Linder, <strong>Boverket</strong> samt C4-teknik (tekniska förvaltningen). Kristianstads<br />
kommun beviljades 400 000 kronor av <strong>Boverket</strong> för att utveckla och stärka dialogen<br />
mellan boende och beslutsfattare om den fysiska miljön i stadsdelen Gamlegården.<br />
Målen med projektet var att öka tryggheten, stärka det demokratiska arbetet genom<br />
dialog mellan boende och tjänstemän samt att uppmärksamma kvinnor i den offentliga<br />
miljön (kristanstad.se). Kristianstads kommun ville med modern teknik skapa en<br />
digital, interaktiv modell av stadsdelen där alternativa åtgärder kunde prövas i samspel<br />
med kvinnor och män boende i området. Projektet fokuserade på att framföra kvinnors<br />
synpunkter och erfarenheter om tryggheten inom projektets olika delar. Inledningsvis<br />
fick boende lista platser inom området som kändes otrygga. Problemet kartlades med<br />
hjälp av enkätsvar. Digitala verktyg (GIS) användes för insamling och analys av<br />
information från medborgare. Utifrån kartläggningen och samarbete mellan<br />
professionella ljusdesigners, det kommunala bostadsbolaget och en referensgrupp<br />
bestående av kvinnor skapades en ny ljusmiljö på parkeringsplatsen framför<br />
Gamlegårdens centrum (Hagerman, 2011, s.32). Detta resulterade i en provljussättning<br />
på den utvalda platsen med återkoppling och diskussion kring förslag från en<br />
referensgrupp med boende (boverket.se).<br />
Lokala trygghetsarbeten år 2011. Sedan årsskiftet 2010-2011 finns det en<br />
nattvandrarverksamhet i Gamlegården. Den organiseras av ABK, men har en intern<br />
gruppledare. På grund av ett stort engagemang från flera av områdets aktiva<br />
kulturföreningar har också antalet vandrare ökat och verksamheten har blivit mer<br />
stabil (Hagerman, 2011, s.10). Bland annat på grund av kravet att föreningarna måste<br />
nattvandra när de använder sig av odlingslotter. Nattvandrarverksamheten, projektet<br />
”Trygghetsvärdarna” (numera nedlagt) som var finansierad av arbete och<br />
välfärdsnämnden och ABK samt tillfälliga insatser från Polisen innebar att graden av<br />
upplevd otrygghet minskade. Otrygghet ses numera inte längre som ett stort problem i<br />
stadsdelen och brottsligheten minskade under perioden (Hagerman, 2011, s.15). I dag<br />
finns en kommunal tjänsteman kallad ”trygghetsfältare” anställd i stadsdelen som<br />
främst jobbar med de yngre barnen i området, vilket är tänkt att bli ett mer permanent<br />
inslag i stadsdelen än tidigare projekt (Hagerman, 2011, s.24).<br />
Nya odlingslotter fördelas år 2011. Det fanns en önskan både bland boende och<br />
verksamma inom kommunen att anordna odlingslotter i stadsdelen. Efter en långvarig<br />
process mellan kommunen och lokala föreningar fördelades år 2011 tjugofem<br />
odlingslotter på Näsby Fält, i direkt anslutning till Gamlegården. Veckan efter bildade<br />
odlarna Gamlegårdens odlarförening och en interimsstyrelse valdes. Alla tjugofem<br />
odlingslotter hyrs ut i dag och flera föreningar står på kö för att få bli medlemmar i<br />
odlarföreningen, vilket har inneburit att det inom kort kan bli fler odlingslotter<br />
(Hagerman, 2011, s.9, 16). Villkoret för föreningarna att hyra odlingslotter är att minst<br />
två av dem agerar som nattvandrare två kvällar per månad. Förhoppningar med detta<br />
projekt är att det, förutom ökad livskvalitet för brukarna, även kan innebära<br />
samverkan, möten och kontakter mellan brukarna och med andra odlarföreningar<br />
(Hagerman, 2011, s.36).<br />
22
Landskrona ‐ Centrum och Öster<br />
Stadsdelen Centrum och Öster är stadens historiska kärna. I dag bor cirka 11 100 invånare där<br />
(SCB, Strategisk stadsdelsplan, 2007, s.5). Stadsdelen är mittpunkten för handel, kultur- och<br />
nöjesliv samt privat och offentlig service i Landskrona. Stadsdelen präglas av byggnader från<br />
sent 1800-tal och tidigt 1900-tal, men har även inslag av byggnader från tidigare och senare<br />
sekel. Landskrona drabbades hårt av strukturomvandlingarna under 1900-talets sista<br />
decennier. Den händelse som drabbade Landskrona värst var nedläggningen av<br />
Öresundsvarvet 1982 som ledde till att cirka 3000 arbetstillfällen försvann. En effekt av detta<br />
är den sociala och etniska segregation som kännetecknar de centrala delarna av staden i dag.<br />
Situationen i Landskrona skiljer sig från många andra svenska städer där det ofta är<br />
miljonprogrammens bostadsområden som bär på dessa karaktäristika (Gustafsson & Ekström,<br />
2010, s.2). Sedan 1980-talet fram till nutid har det inte byggts särskilt mycket i Centrum –<br />
Öster (PM stadsbyggnadsstrategi, 2012, s.21). Nedan följer några genomförda åtgärder.<br />
Insatser under 80-talet. Under 80-talet genomgick en del av hyreshusbeståndet i<br />
Öster en omfattande modernisering, med särskilda ombyggnadslån och uppföljning<br />
från kommunens sida (Landskronas vägval, 2010, s.33). Bakom moderniseringen låg<br />
Landskrona kommun och staten. Parallellt med detta genomfördes även sociala<br />
insatser. Utvecklingen gick dock åt fel håll under efterföljande år, vilket visar på<br />
sammantaget bristfälliga insatser.<br />
Diverse fysiska åtgärder i Öster på 2000-talet. Under 2000-talet har delar av den<br />
yttre miljön rustats upp. Österledens barriäreffekt har minskats och övergångar har<br />
skapats för gång- och cykeltrafik. Ett grönstråk har också fått utrymme närmast<br />
bebyggelsen. I gatumiljön har träd planterats och markbeläggningen förnyats och<br />
handikappanpassats. Ett litet torg har skapats av tidigare parkeringsplats och<br />
korsningar har gjorts mer trafiksäkra (Landskronas vägval, 2010, s.34).<br />
Kvarteret Juno rustas upp med start år 2002. I kvarteret Juno, beläget i Landskrona<br />
centrum, gjorde det kommunala bostadsbolaget Landskronahem ett<br />
upprustningsarbete. Detta var kort tid efter det att de hade köpt upp 114 av cirka 200<br />
lägenheter i det nedgångna kvarteret som hade problem med kriminalitet och högt<br />
bidragsberoende (Engleson, 2007, s.5). Bland annat revs en betongmur som klöv<br />
kvarteret på mitten, vilket frigjorde en stor yta som ny gemensam plats. Denna plats<br />
blev uppskattad av boende (fastighets.se, Engleson, 2007, s.5). Två miljöhus för<br />
sophantering byggdes, vilket alla boende i kvarteret får använda. Inne på gården<br />
byggdes en kvartersskola med förskola och fritidsaktiviteter för drygt 60 elever, vilket<br />
snabbt blev en populär skola (numera endast förskoleverksamhet). Hyresgäster som<br />
höll på med kriminell verksamhet i kvarteret avhystes. Trapphus målades om,<br />
porttelefoner installerades, järngrindar sattes upp och lägenheter rustades upp.<br />
Kameraövervakning installerades i garaget och ett bevakningsföretag går numera<br />
ronder i kvarteret (fastighets.se). Det startades även en bomiljöskola i kvarteret i<br />
samarbete med Komvux där deltagarna lärde sig hur man sköter en fastighet samtidigt<br />
som de kan studera svenska och andra ämnen. Praktik på bostadsbolaget ingick där<br />
några deltagare sedan fick jobb som fastighetsskötare. I kvarteret finns en möjlighet<br />
för dem som vill ta extra ansvar och hjälpa till med en del av fastighetsskötseln. I<br />
gengäld får de avdrag på hyran (Engleson, 2007, s.5). I och med detta har den sociala<br />
kontrollen ökat och kvarteret hålls numera renare.<br />
23
Nyhamn byggs ut med start år 2004. Det pågår nybyggnation i havsnära<br />
(södra)delarna av stadsdelen. Projektet drivs av Stadsbyggnadskontoret i nära<br />
samarbete med Tekniska verken. Bostadsrätterna byggdes 2004 av en privat<br />
bostadsrättsförening (Gustavssons Varf) och HSB i Landskrona. Hyresrätterna<br />
uppfördes av Nyhamnshus i Landskrona AB, vilket är samägt av Svenska Hus och<br />
Landskronahem (Utvecklingsplan 2000+, 2004, s.21). Framförallt består denna<br />
nybyggnation av flerbostadshus (bostadsrätt och hyresrätt). I samband med byggandet<br />
av Nyhamnsområdet har kommunen renoverat kajen, nya bryggor har anlagts och en<br />
småbåtshamn har byggts ut. Allt detta bidrar till aktivitet sommartid. Attraktionen med<br />
Nyhamn anses inte ligga i arkitekturen, utan i havet, stranden, utblickarna, citadellet<br />
och konsthallen (PM Stadsbyggnadsstrategi, 2012, s.32). Trots Nyhamns närhet till<br />
stadskärnan saknas det service och fysiska kopplingar dit (PM Stadsbyggnadsstrategi,<br />
2012, s.21).<br />
Återinvigning av Citadellbadet år 2006. Inför sommarsäsongen 2006 hade<br />
Landskronas största friluftsbad fått en ny servicebyggnad med entré till badet. Badet<br />
fick också en ny design ritat av Wingårdhs (landskrona.se).<br />
Centrum – och Österlyftet år 2007-2010. Ett lokalt utvecklingsavtal slöts mellan<br />
staten och Landskrona kommun inom ramen för den nationella Storstadspolitiken.<br />
Satsningen finansierades även med hjälp av europeiska strukturfonder. Projektet är<br />
sedan år 2010 avslutat, men sägs leva vidare via sin vision och alla de mål som lever<br />
kvar i diverse underprojekt som har flyttats över till Kompetensforum<br />
(landskrona.lokaltidningen.se). BoStaden (samorganisation för bostadsbolag i<br />
Landskrona) och kommunen arbetade med ett trygghetsprojekt under Centrum – och<br />
Österlyftet. Projektet innebar att koordinerade satsningar inom trygghetsarbetet<br />
gjordes mellan fastighetsägare och kommunen. Trygghetsvandringar genomfördes<br />
främst på kvällstid med syftet att identifiera otrygga miljöer. Vandringarna<br />
organiserades genom kommunens Strategikontor och ett tjugotal deltagare bestående<br />
av allmänheten, fastighetsägare, polisen, kommunen och representanter från<br />
hyresgästföreningen slöt upp. Under hösten 2007 genomfördes två<br />
trygghetsvandringar som snabbt resulterade i bättre belysning, beskärning av buskage<br />
och allmän uppfräschning av stadsytor (Tryggt boende, 2007). Trygghetsvandringar i<br />
Centrum kom även att göras efterföljande år (Trygghetsvandringar, 2012, s.10).<br />
Deltagarna påpekade att det har möjliggjort att direkt på plats få tycka till om och<br />
påverka sin närmiljö, att dessa åsikter når beslutsfattare direkt samt att insikter om<br />
platserna ökade. Kritik har bland annat gällt en bättre återkoppling med tydliga<br />
förbättringar och fler boende som deltar (Trygghetsvandringar, 2012, s.11). Visionen<br />
för lyftet var att öka delaktigheten och dialogen i Landskrona samt att förändra<br />
attityder, skapa gemenskap och synliggöra lokala resurser (Gustafsson & Ekström,<br />
2010, s.8). Fokus låg på det lokala förenings– och näringslivet. Projektet kantades<br />
dock av problem. Mitt i projektperioden flyttades projektet från kommunstyrelsen till<br />
vuxenförvaltningen och blev därför mindre centralt styrt. Kritik mot<br />
projektorganisationens otydliga roll växte av denna anledning fram under projektet.<br />
Klagomål uppstod om att kommunstyrelsen inte gav tillräckliga resurser för projektet<br />
och att det var ett bristande stöd från kommun och politiker (Gustafsson & Ekström,<br />
2010, s.10, hd.se). I en utvärdering av Centrum – och Österlyftet lyftes positiva<br />
effekter likt kontaktskapande fram. Med detta menas bland annat mötesplatser,<br />
informationsspridning och kontakter mellan föreningar (Gustafsson & Ekström, 2010,<br />
24
s.9). Många respondenter inom den ideella sektorn menade även på att projektet<br />
skapade en tro på förändring och att projektorganisationen var som en spindel i nätet,<br />
det vill säga en samordnande kraft som även stärkte de lokala organisationerna.<br />
Kameraövervakning år 2007-2010. Sexton övervakningskameror i centrala<br />
Landskrona sattes upp 2007 på Östergatan, Järnvägsgatan, Rådhusgatan,<br />
Rådmansgatan, Borgmästargatan och Stora Norregatan efter oroligheter och brott.<br />
Kamerorna filmade endast på helgnätter. Regeringsrätten avslog däremot kommunens<br />
ansökan om tillstånd några år senare på grund av argumentet kring personers integritet<br />
(mobil.dh.se). Brottsförebyggande rådet slog i en utvärdering fast att kamerorna inte<br />
hade lett till minskad brottslighet i området. Däremot hade den uppleva tryggheten<br />
bland boende ökat något (Brå, 2009, s.9).<br />
BoKlokhus på Kolonigatan byggs år 2008. BoKlok är ett samprojekt mellan IKEA<br />
och Skanska. Affärsidén är att producera billiga, standardiserade lägenhetshus.<br />
Huskropparna förproduceras och modulerna sätts ihop på plats (hd.se). Den första<br />
etappen innehöll 30 lägenheter, både tvåor, treor och fyror.<br />
Upprustning av Saluhallstorget med start år 2010. En mindre upprustning till<br />
kostnad av cirka en miljon kronor genomfördes med start år 2010. Satsningen innebar<br />
bland annat ny belysning som är bättre anpassad till platsen, som anses vara otrygg.<br />
Delar av befintlig vegetation ersattes av lågväxande buskar och Skolallén smalnades<br />
av för att förstärka funktionen som renodlad gång- och cykelväg. Plattytan framför<br />
Saluhallens entré ersattes också av smågatsten (landskrona.se). Sedan 2012 råder det<br />
fri parkering i Saluhallstorget, vilket ska råda under ett år för att sedan utvärderas.<br />
Tanken med åtgärden är att främja mer rörelse i denna del av staden, vilket i sin tur<br />
ska leda till ökad trygghet och tillgänglighet (hd.se).<br />
Renoverade fastigheter år 2011. I fastigheten Hjorten 17 på<br />
Bryggargatan/Rönnebergsgatan på Öster färdigställde Landskronahem år 2011 23<br />
totalrenoverade lägenheter. Lägenheterna fick nya stammar och elinstallationer.<br />
Landskronahem satte också in ny modern ventilation (Landskronahem,<br />
Årsredovisning 2011, s.7). På fastigheten Neptun 29, mellan Centrum och Öster,<br />
genomförde Landskronahem samma år en totalrenovering. Här färdigställdes 14<br />
lägenheter på Regeringsgatan under året. Stammarna i huset byttes ut, fastigheten fick<br />
nya lägenhetsförråd med säkerhetsdörrar i källaren och lägenheterna fick ny<br />
elinstallation. Landskronahem lade även om taket och försedde huset med ny, modern<br />
ventilation. Innergården fick dessutom en omfattande upprustning och i gårdshuset<br />
byggdes en ny tvättstuga (Landskronahem, Årsredovisning 2011, s.7).<br />
Cityidrott i Landskrona från år 2010. Ett projekt kallat Cityidrott erbjuder barn i<br />
åldrarna 6-12 år att prova på en mängd olika sporter till en kostnad på 50 kronor per år<br />
i centrum (cityidrott.se). Barn, från bland annat Centrum och Öster får på så sätt en<br />
meningsfull fritidsaktivitet och får kontakter med föreningslivet. Bakom satsningen<br />
står Landskrona stad och Landskronas idrottsföreningars samorganisation (LISA).<br />
Upprustning av Viktoriagatan på Öster blev klar år 2012. Detta är en ny satsning<br />
på Viktoriagatan som var i stort behov av upprustning. Satsningen blev klar lagom till<br />
sommaren 2012. Efter denna insats görs en upprustning av Bredgatan (hd.se).<br />
25
Malmö ‐ Herrgården<br />
Herrgården ligger i Rosengård. Med buss tar det cirka 10 minuter in till Malmö Centrum.<br />
Bostadsområdet avgränsas av två av Malmös större trafik – och kommunikationsleder samt av<br />
grönområden. Alla bostäder i Herrgården är hyreslägenheter som är byggda mellan 1967-<br />
1969. De 31 bostadshusen uppfördes med tre, sex och åtta våningar i en rätvinklig struktur<br />
med mellanliggande gårdar. Bebyggelsen är enhetlig och fasaderna har inte förändrats<br />
nämnvärt under årens lopp (Malmö stad, 2012, s.71). Bostadsområdet planerades för 3000<br />
invånare, men har i dag cirka 4700 folkbokförda i de 1332 hyreslägenheterna. I området råder<br />
den största trångboddheten och arbetslösheten i Rosengård. Ishallen, Rosengårdsbadet,<br />
sporthallen och Drömmarnas hus är exempel på uppskattade verksamheter i bostadsområdet.<br />
Nedan följer genomförda åtgärder i Herrgården sedan 80-talet.<br />
Maria i Rosengård år 1986. Denna katolska kyrka byggdes 1986 som första byggnad<br />
i Rosengårdsfältet. Byggnaden anses skapa ett sammanhang tillsammans med det<br />
angränsande kolonilottsområdet (Planprogram Herrgården, 2012, s.72).<br />
Örtagårdsskolan får tillbyggnad år 1990. Örtagårdsskolan är en av två grundskolor<br />
i närområdet som byggdes på 70-talet. Grundskolan fick en tillbyggnad med ekologisk<br />
prägel 1990. I dag går 472 elever på skolan som också har en viktig funktion i sin<br />
grundsärskola (Malmö stad och Europeiska Unionen, 2012, s.72).<br />
Rosensgårds Herrgård byggs ut med start år 1996. År 1989 etablerade sig den<br />
ekonomiska föreningen Teater X i Rosensgårds Herrgård. År 1996 gjordes den första<br />
av tre tillbyggnader, då ett restaurang- och utbildningskök byggdes. Samma år startade<br />
”Barnkulturverkstan” som kunde erbjuda gratis kultur till Rosengårds barn. År 2000<br />
bytte Teater X namn till Drömmarnas Hus och samma år återuppbyggdes även västra<br />
flygeln på herrgården, ett miljöbygge som i dag inrymmer kulturverksamhet för barn<br />
och unga. Föreningen har fått ta emot en mängd olika priser genom åren.<br />
Bidragsgivare är Arvsfonden, Malmö stad, Region Skåne, Länsstyrelsen Skåne,<br />
Hållbara städer, Stiftelsen Skånska landskap och Kultur Skåne (drommarnashus.se).<br />
Rosengårds ishall renoveras år 1998. Ishallen, byggd 1973, totalrenoverades och<br />
handikappanpassades 1998. Ishallen består av en tävlingsarena med plats för 600<br />
åskådare (ståplats). Anläggningen nyttjas normalt till ishockey, konståkning och<br />
allmänhetens åkning. Under sommarhalvåret läggs ett specialgolv ut i ishallen och<br />
anläggningen används då till ”inlinehockey” (malmo.se).<br />
Storstadssatsningen/Herrgårdsprojektet år 2000-2004. Herrgårdsprojektet hade<br />
sina rötter i arbetet med Rosengård som Nationellt exempel på 90-talet. Under<br />
Storstadssatsningen tillkom ett projekt som i huvudsak var koncentrerat till två gårdar<br />
i Herrgården som på den tiden ägdes av fastighetsbolaget NorSwe. Projektets<br />
huvudsakliga syfte var att göra området attraktivt och tryggt att bo och leva i<br />
(Andersson et al, 2003, s.68). Insatser gjordes mot förbättrad hälsa, fritid, sociala<br />
relationer utbildning, sysselsättning, delaktighet, brottsförebyggande insatser och<br />
bostadsmiljö (Edström & Plisch, 2005, s.182). Den arbetsmetod som tog mest resurser<br />
och tid i anspråk var den så kallade arbetsboksmetoden. Metoden innebar att de<br />
boende gavs möjlighet att skriftligen lämna in synpunkter och idéer till förändringar<br />
genom arbetsbok 1. I arbetsbok 2 samlades dessa in och redovisades. Efter detta<br />
26
ildades sex stycken arbetsgrupper som arbetar fram arbetsbok 3 med konkreta förslag<br />
på lösningar. I arbetsgrupperna satt representanter från hyresgästföreningen,<br />
Storstadssatsningen, skolan, fastighetsägarna samt av boende. Den bakomliggande<br />
tanken var att arbetsboksmetoden skulle bygga på ett underifrånperspektiv. Projektet<br />
fick dock utstå kritik för att de boende var underrepresenterade i arbetsgrupperna,<br />
vilket resulterades i att arbetet blev mer av en tjänstemannaprodukt. Endast tre förslag<br />
av totalt 60 som presenterades år 2002 kom att beröra lägenheterna, husen och<br />
trångboddheten. Detta trots att dessa frågor var de som de boende hade engagerat sig<br />
mest i (dn.se, Andersson et al, 2003, s.69). Troligen berodde detta på att det var svårt<br />
att få med sig fastighetsägarna i arbetet med dessa investeringar. Det föreföll även ha<br />
funnits svårigheter att skapa en konstruktiv dialog mellan ledningen för<br />
Storstadssatsningen centralt i Malmö och verksamma inom Herrgårdsprojektet.<br />
Styrningen av satsningen ansågs vara ryckig, vilket gjorde planerandet av arbetet<br />
svårt. År 2002 bytte satsningen namn till Herrgårdsprogrammet - program för<br />
långsiktigt förändringsarbete inom Herrgården. Bland genomförda insatser kan en<br />
familjecentral vid Rosengårds vårdcentral nämnas, men resultaten var överlag få och<br />
inte entydigt positiva (Andersson et al, 2003, s.72). En positiv effekt med satsningen<br />
var den kartläggning som gjordes som innebar att mycket fakta dokumenterades.<br />
Programmets verksamhet för 2003 uppfyllde inte Storstadssatsningens krav och fick<br />
därför inga storstadsmedel.<br />
MKB:s övertagande av fastigheter år 2006 samt en senare rapport om MKB. Det<br />
kommunala bostadsbolaget MKB tog över sex hus med sammanlagt 300 lägenheter i<br />
kvarteret Landfiskalen för priset till 123 miljoner kronor. Lägenheterna var i dåligt<br />
skick och därför påbörjades en omfattande upprustning både av den inre och yttre miljön.<br />
Samverkan med de boende blev avgörande för en tryggare boendemiljö. Varje trapphus<br />
fick sin egen ungdomsvärd som ansvarade för sin trappa. MKB byggde också om<br />
gårdarna. Ett kvitto på denna satsning anses finnas i bland annat en analys av<br />
omflyttningsfrekvensen i området. Omflyttningen är bland MKB:s lägsta och ligger<br />
betydligt lägre än i angränsande områden (MKB Årsredovisning 2009, s.34). En<br />
rapport skrevs 2010 för att analysera företagsekonomiska effekter relaterade till<br />
åtgärder i socialt utsatta bostadsområden. Rapporten bedömde att sociala åtgärder i<br />
kombination med fysiska investeringar i Herrgården gav en besparing på 16 % av drift<br />
– och underhållskostnaden per år för MKB. Uteblivna åtgärder hade däremot resulterat<br />
i en beräknad extra samhällskostnad på 10 000 kronor per lägenhet/år för att hantera<br />
exempelvis bränder och kriminalitet (Blomé, 2010, s.4). I samma rapport drogs<br />
slutsatsen att insatser i storskaliga bostadsområden främst bör inriktas mot att<br />
återställa bostadsmiljön istället för storskaliga förnyelseinsatser. Därtill måste de<br />
fysiska åtgärderna förenas med kontinuerliga sociala insatser med utgångspunkt i det<br />
lokala behovet.<br />
Tegelhuset invigs år 2006. I Herrgårdens närområde ligger Tegelhuset. I tegelhuset<br />
finns en fritidsgård och en mötesplats för äldre ungdomar. Besökare till<br />
verksamheterna bor nästan uteslutande i området. Tegelhuset är också bas för<br />
ungdoms – och föräldrakommunikatörer samt stadsdelsvärdar (Områdesprogram,<br />
2010, s.14). Bricks är lokaliserat i Tegelhuset. Detta är en mötesplats för ungdomar<br />
mellan 16-25 år. I mötesplatsen kan man bland annat sporta, studera och söka arbete<br />
(malmo.se). Bricks Music Factory öppnade dörrarna 2011. Verksamheten erbjuder<br />
ungdomar bland annat en tolv veckors utbildning i musikproduktion. Verksamheten,<br />
drivs med stöd av MKB, City Gross och Arbetsförmedlingen (malmo.se).<br />
27
Sanerade lägenheter år 2008-2010. Det har rådigt stora missförhållanden i<br />
fastigheter i Herrgården. Hyresvärden Newsec har arbetat med renoveringsarbeten<br />
både inuti och utanpå fastigheterna i Herrgården sedan 2008. År 2010 färdigsanerades<br />
de lägenheter som visade sig vara mögelskadade i området. Sammanlagt var det 300<br />
lägenheter som sanerades (sverigesradio.se). Renoveringsarbetet med de 867<br />
lägenheterna är tänkt att vara helt avslutat 2013, men så sent som våren 2012 har nya<br />
fuktskador upptäckts i fastigheterna. Ett forskningsprojekt över de boendes potentiellt<br />
förändrade hälsa kommer ut hösten 2012. Redan nu finns det dock tecken på att många<br />
av de boendes hälsa har förbättrats sedan renoveringarna startade (sverigesradio.se).<br />
Det hårt kritiserade Newsec lämnar uppdraget som fastighetsförvaltare i området i<br />
årsskiftet.<br />
Herrgårdssatsningen år 2009-2011. Med anledning av den extraordinära situationen<br />
som rådde i bostadsområdet år 2009 beslutade kommunstyrelsen att tilldela området<br />
9.2 miljoner kronor, fördelat på tre år, för att förebygga skadegörelse. Bland<br />
genomförda insatser kan nämnas ett utökat samarbete mellan socialtjänsten och<br />
polisen, vilket resulterade i fler socialsekreterare vid närpolisen. Detta medverkade till<br />
snabbare handläggning vid misstanke om brott. Polisen såg positivt på samarbetet<br />
(malmo.se). Informationscentret Varda inrättades i Herrgården. Där kan medborgarna<br />
i dag få kontakt med politiker, myndigheter och föreningar. Verksamheten riktar sig<br />
särskilt till vuxna, men även äldre ungdomar har sökt sig dit. Aktiviteterna har<br />
resulterat i att man har nått ut till nya grupper och föreningar i området. Antalet<br />
besökare ökade kontinuerligt under tidsperioden och besökarna är allmänt sett positiva<br />
till informationscentret. Den sammanfattande bedömningen är att det har bidragit till<br />
en positiv utveckling i området. Socionomer anställdes på Rosengårdsskolan i<br />
årskurserna 6-9, där de ger extra stöd till de elever som av psykosociala skäl har svårt<br />
att uppnå skolans kunskapsmål. Frånvaron bland eleverna i Rosengårdsskolan<br />
minskade under tidsperioden jämfört med läsåret 2008/2009.<br />
Vänskapsparken rustas upp år 2010. En tidigare kvarterspark i hjärtat av<br />
Herrgården kallad Gröningen rustades upp efter önskemål från invånarna och bytte<br />
namn till Vänskapsparken. Parken växte fram genom ett samarbete med de boende i<br />
området, allt från utformandet till namnet. För att öka engagemanget och ägandeskapet<br />
har personal från bostadsområdet rekryterats i anläggningsarbetet och skötseln av<br />
parken, som numera har en multiarena för idrott. Vid parken finns även<br />
informationscentret Varda. Parken, som tidigare kändes otrygg, öppnades upp och<br />
blev mer tillgänglig genom att träd togs ner och nya gångstigar anlades. Arbetet med<br />
parken har skett i samarbete mellan stadsdelen, gatukontoret, de tre lokala<br />
fastighetsägarna samt de boende (malmo.se).<br />
Rosengårdsbadet bytte skepnad år 2011. Efter ett politiskt beslut 2008 byggdes<br />
Rosengårdsbadets 25-metersbassäng om till ett inomhusbad. Badet var innan<br />
ombyggnationen mycket slitet och till och med nedläggningshotat. Badet angränsar till<br />
Herrgården och har som syfte att öka simkunnigheten bland de boende och samtidigt<br />
nyansera bilden av området. Fokus är på simundervisning för stadsdelsinvånarna.<br />
Inomhusbassängen ska endast nyttjas av skolor och simföreningar under perioden<br />
september till maj. Sommartid är hela badet, även 25-meters bassängen, öppen för<br />
allmänheten (malmo.se).<br />
28
Malmö ‐ Södra Sofielund<br />
Det bor cirka 4500 personer i Södra Sofielund, vilket är en stadsdel som ligger i hjärtat av<br />
Malmö. Området är ganska litet och grafiskt avgränsat med ett torg, Sevedsplan, som<br />
mötesplats i mitten. Bebyggelsen består främst av låga hus likt småindustrier och andra<br />
verksamhetsbyggnader, gatuhus från 1800-talet samt flerbostadshus från 1930-talet. I<br />
stadsdelen finns dock även småhus. På 1950-talet byggdes kvarteren Seved och Fritz vid<br />
Sevedsplan (Områdesprogram för Seved, s.14). Bostäderna är huvudsakligen hyresrätter, men<br />
här finns även bostadsrätter och äganderätter. De flesta fastigheter ägs av MKB, men i övrigt<br />
förvaltas de av många små privata fastighetsägare. Den splittrade fastighetsägarbilden i Södra<br />
Sofielund sägs vara en stor utmaning för arbetet med att utveckla en trygg och attraktiv<br />
boendemiljö. Några av fastighetsägarna har historiskt sätt inte heller skött om sina hus i den<br />
mån de borde ha gjort det. Trafiksituationen har under lång tid upplevts som farlig. Nedan<br />
följer genomförda åtgärder i Södra Sofielund.<br />
Kompassen år 1999. Detta är en öppen förskola centralt belägen i Seved som<br />
öppnade 1999. Här har mammor bland annat lärt sig barnavård, praktisk svenska, fått<br />
hälsoinformation och kunnat socialisera med varandra (Liedholm & Lindberg, 2006,<br />
s.28). Kompassen sägs ha betytt mycket för invandrarkvinnor, främst de som har små<br />
barn. Denna del av Kompassen lades ned i slutet av 2005 och blev en resursförskola<br />
för barn från familjer med särskilt svåra förhållanden. Detta på grund av<br />
besparingsskäl och eftersom ”Mötesplatsen” i Seved kunde ta över mycket av det som<br />
gjordes där. Kompassens öppna förskola fick Malmö stads integrationspris 2010.<br />
Mötesplats Seved invigs år 2002. Mötesplatsen är öppen för alla Sevedsbor.<br />
Mötesplatsen erbjuder samhällsvägledning, samhällsinformation, hjälp med<br />
jobbsökande och kontakt med olika aktörer och föreningar i området. Här finns också<br />
tillfälle att diskutera områdets utveckling. En dag i veckan finns en<br />
arbetsmarknadskoordinator, Arbetsförmedlingen och AIC på plats (malmo.se).<br />
Södra Sofielunds/Sevedssatsningen år 2004-2005: Sevedssatsningen var från början<br />
finansierat av storstadsmedel. Satsningen hade också samma övergripande mål som<br />
Storstadssatsningen. Satsningen var ett försök att ”lyfta” stadsdelen med hjälp av<br />
nätverksstyrning. Med nätverksstyrning avses då att kommunen söker tvärsektoriellt<br />
samarbete och partnerskap med olika kommunala, statliga och privata aktörer. Detta<br />
gjordes utifrån vad de boende önskade och prioriterade. Så kallade Brobyggare<br />
anställdes av kommunen under satsningen för att hjälpa boende angående en lång rad<br />
av problem. Kommunikation mellan boende och myndigheter sägs ha förbättrats<br />
tackvare dem. Sevedssatsningen blev år 2006 en reguljär post i stadsdelens budget,<br />
vilket var ett erkännande från de styrande i stadsdelen att de hade gillat den utveckling<br />
som hade skett (Liedholm & Lindberg, 2006, s.14). Sevedssatsningen var bland annat<br />
drivande att få igång verksamheten ”Ung i Seved”. Denna verksamhet går ut på att<br />
ungdomar mellan 15 och 19 år, som bor i Seved, under sommaren får hjälpa till att<br />
städa och underhålla sitt närområde. Ungdomarna arbetar under två olika perioder på<br />
vardera fyra veckor. Deras arbetsdag är 8 timmar per dag, varav cirka 1 till 2 timmar<br />
per vecka används till utbildning eller studiebesök. Att delta i projektet är frivilligt och<br />
ungdomarna ansöker själva om att få vara med. Intresset är stort och grupperna är<br />
alltid fullsatta. Cirka 30-40 ungdomar anställs varje sommar. Målet är att skapa trivsel<br />
29
och att de unga på Seved skall känna sig involverade och ta ansvar för sin stadsdel,<br />
vilket på sikt kan leda till mindre förstörelse och nedskräpning i området (malmo.se).<br />
Sevedssatsningen sägs ha lyckats med att uppnå processmålen underifrånperspektiv,<br />
helhetssyn och partnerskap. Det utökade samverkan mellan olika lokala aktörer och<br />
förbättrade dialogen mellan myndigheter och boende (Liedholm & Lindberg, 2006.<br />
s.56). Däremot fanns det bristande samverkan mellan de högre nivåerna av de<br />
kommunala sektorsorganen, de politiska nämnderna eller de frivilliga föreningarna att<br />
samverka för att undanröja mer strukturella hinder för en gynnsam utveckling av<br />
Seved (Liedholm & Lindberg, 2006, s.63).<br />
MKB sänker hyror år 2004 och attraherar nya kundgrupper. Många av MKB:s<br />
hyror sänktes med 5-15 procent. De nya, lägre hyrorna visade sig attrahera nya<br />
kundgrupper. Det blev populärt bland högskolestudenter att flytta hit. Hela 36 % av<br />
dem som flyttade till MKB:s fastigheter i området under 2008 var inskrivna eller<br />
nyligen utexaminerade från Malmö högskola. Orsaken anses inte bara ha berott på de<br />
förmånliga hyrorna. MKB och andra aktörer skapade under samma tid mötesplatser i<br />
Södra Sofielund och området började uppfattas som spännande för ”kreativa<br />
människor”. Här finns också många lägenheter som fungerar utmärkt som en första<br />
bostad (MKB årsredovisning 2008, s.34).<br />
Gatukontoret gör Södra Sofielund trafiksäkrare med start år 2005.<br />
Bilarna i området hade under lång tid alldeles för hög fart i området. Av denna<br />
anledning genomfördes år 2005 ett tiotal hastighetsdämpande åtgärder för att minska<br />
riskerna för olyckor. Bland annat satsade Gatukontoret på att höja upp infarterna till<br />
södra Sofielund. På så sätt bildades en "tröskel" och bilisterna påminns numera om att<br />
de kör in i ett lokalgatunät med bostäder och många människor. Flera korsningar på<br />
Bragegatan höjdes upp för att markera områdets avgränsning. Vid Heleneholmsstigen<br />
är körbanan nu i samma nivå som gång- och cykelbanan, vilket innebär att det blir ett<br />
gupp för bilisterna (sydsvenskan.se).<br />
Kajplats 305 flyttar till Lönngatan år 2005. Kajplats 305 är en mötesplats för<br />
musikintresserade ungdomar i gymnasieåldern. Verksamheten var sedan starten 1994<br />
lokaliserad vid hamnen, men flyttade sedan till Lönngatan i Södra Sofielund<br />
sommaren 2005 (malmo.se). Här finns bland annat replokaler, café, studio samt en sal<br />
med plats för 350 ståplatser.<br />
Färgglada utsmyckningar av mosaik år 2007. Under 2007 utsmyckades en mur<br />
samt en trottoar av mosaik. Ett fyrtiotal lokala ungdomar från förskoleålder och upp<br />
till områdets sjätteklassare arbetade med att bland annat göra egna motiv för detta<br />
under ett par månaders tid. Projektet blev så pass populärt att det senare gjordes<br />
fantasifulla nummerskyltar av mosaik i de av MKB:s fastighetsingångar som saknade<br />
skyltar (MKB kundtidning, s.6). Fontänen i Seved fick en utsmyckning 2008<br />
(mosaika.wordpress.com). Projektet var ett samarbete mellan Stadsdelsförvaltningen<br />
Södra Innerstaden i Malmö, MKB och Mosaika (två konstnärer). Dessa projekt ses<br />
som något som kan försköna Seved och göra det mer livaktigt och tryggt.<br />
Barn i stans odlingsprojekt år 2008-2011. ”Barn i stan” var ett projekt på initiativ<br />
av Somaliska kulturföreningen Hidde Iyo Dhaqan som arbetar för att bygga broar<br />
mellan människor och använder odling som instrument för det. Syftet var alltså inte<br />
30
odlingen i sig, utan att skapa en mötesplats för Seveds seniorer och barn<br />
(barnistan.info). Odling sågs som ett bra verktyg för att få människor från olika sociala<br />
bakgrunder och generationer att mötas kring ett gemensamt intresse. Under 2009<br />
anlades en kolonilott utanför Barn i stans verksamhetslokal vid Sevedsplan. Under<br />
2010 utökades kolonierna med ”Nya kolonin” och ”Söderläget” (en orientalisk<br />
trädgård). Odlingarna har skapats av boende och odlingsnätverket i Seved som<br />
startades av ”Barn i Stan”. I odlingsnätverket ingick fastighetsägare likt MKB som<br />
upplät tomtmarker (bland annat oanvända parkeringsplatser)till boende för odling och<br />
där ”Barn i stan” ansvarade för skötsel samt samverkan, exempelvis med ABF och<br />
Malmö stad. Projektet finansierades av Allmänna Arvsfonden. Resultatet av<br />
odlingsprojektet visade på att de boende upplever att odlingarna har gjort att Seved har<br />
blivit finare och att det har skapats nya mötesplatser. Det har även varit en lärorik<br />
miljö som har lärt människor mer om natur, odling och hur mat produceras.<br />
Odlingsprojektet medförde att Sevedsborna blev mer stolta över sin stadsdel samt att<br />
det bidrog till ett ökat folkliv på platserna (Lööw, 2010, s.4). Projektet belönades med<br />
Malmö stads lilla miljöpris 2009. Den aktiva ekonomiska föreningen Stadsodling i<br />
Malmö, som arbetar under verksamhetsnamnet ”Odla i stan”, är en avknoppning av<br />
projektet och har sitt säte i Seved (odlaistan.nu). I dag stödjer 15 privata<br />
fastighetsägare odlandet på innergårdarna i Seved (sydsvenskan.se).<br />
Bättre belysning på Seved från år 2010. Under 2010 bytte Gatukontoret belysning<br />
på flera platser i Seved. Den gamla gula belysningen byttes mot en starkare vit<br />
belysning. Lamporna fick också glaskupor som inte går att krossa (malmo.se).<br />
Hyresgästföreningen och Malmö stads projekt inleds år 2011. Under 2011<br />
inleddes ett projekt för att förbättra boendet i området. Fram till årsskiftet hade man ett<br />
särskilt fältkontor på plats där hyresgäster kunde få juridisk hjälp. Samtidigt knackade<br />
Hyresgästföreningen dörr och besökte på så sätt 980 bostäder i stadsdelen. Satsningen<br />
resulterade i 45 ärenden, en tvångsförvaltning och en medlemsökning med 39 procent<br />
i den lokala hyresgästföreningen i Seved från 359 till 499 medlemmar. Arbetet gav<br />
även en del indirekta effekter. I ett par fall kom en del upprustningar av fastigheter<br />
igång genom det fokus som skapades genom media och samarbetet med<br />
miljöförvaltningen och stadsdelens insatser. En rad fastigheter bytte även ägare under<br />
projektets gång, däribland några av de ägare som ansågs vara dåliga. Huruvida<br />
försäljningarna uppkommit genom att projektet drogs igång går dock inte att påvisa<br />
(hemhyra.se).<br />
Ny basketplan invigs år 2012. Ungdomscoacher från Södra innerstadens<br />
förebyggarsektion håller till i den nya basketplanen i Seved 4 timmar, två dagar i<br />
veckan under sommaren (malmo.se).<br />
Kameraövervakning på Rasmusgatan installeras år 2012. Ett tillstånd på ett år<br />
gavs för en kamera som på kvällstid kunde filma på Rasmusgatan år 2012. Denna<br />
åtgärd genomfördes efter tidigare brottslig verksamhet på gatan (hemhyra.se).<br />
31
Stockholm ‐ Rinkeby<br />
Rinkeby är en stadsdel inom Stockholms kommun cirka 11 kilometer nordväst om<br />
Stockholms city. Befolkning uppgår till cirka 15 800 personer (scb.se). Nästan alla boende<br />
bor i hyresrätter och flerbostadshus. Bostadshusen är i huvudsak av två typer; lamellhus i sex<br />
våningar samt mindre huskroppar i två våningar. Stadsdelen började byggas 1968 och<br />
färdigställdes 1971. Nya tillskott till stadsdelen har dock inte varit främmande. Tunnelbanans<br />
sträckning till Rinkeby invigdes 1975 och med den tar det cirka 15 minuter in till Stockholms<br />
city. Nedan följer genomförda åtgärder i Rinkeby.<br />
Rinkeby Folkets Hus invigs år 1986. Rinkebyborna hade länge krävt att få tillgång<br />
till ändamålsenliga allmänna samlingslokaler för stadsdelens rika föreningsliv<br />
(rinkebyfolketshus.com). Folkets Hus började byggas 1984 och stod färdigt för<br />
invigning år 1986. Folkets hus är ett trevåningshus vid Rinkeby torg. I huset finns ett<br />
medborgarkontor, ett bibliotek, en restaurang, en stor samlingssal samt kontor. Under<br />
åren har det utvecklats till att bli en bra samlingsplats och det har använts till många<br />
kulturarrangemang, möten, fester och konferenser (Pappas, 1998, s.54). Rinkeby<br />
Folkets Hus fick år 2002 utmärkelsen Årets Folkets Hus.<br />
Ombyggnadsprojekt år 1987-1996. Femton år efter det att Rinkeby stod färdigt hade<br />
husen börjat förfalla. 1985 började projekteringen av ombyggnad av de bostadshus<br />
som tillhörde Familjebostäder, vilket var drygt 1300 lägenheter (Hanström &<br />
Johansson, 1994, s.5). Under åren 1987 till 1990 gjorde Familjebostäder och de andra<br />
allmännyttiga bostadsföretagen stora renoveringar och ombyggnationer i området.<br />
Bland annat uppfördes ”BoCentrum” 1987, innehållandes reception, arbetsrum för<br />
Familjebostäders personal, uthyrningslokaler och en gemensam tvättstuga som ersatte<br />
källartvättstugorna (Hanström & Johansson, 1994, s.23). Många tyckte att den<br />
gemensamma tvättstugan blev en positiv förändring. Andra nytillskott i Rinkeby under<br />
80-talets sista år var kolonilotterna i Rinkebydalen och företagshuset i kvarteret<br />
Möllan (Rinkeby, 1998m, s.29). Vissa hus revs, andra byggdes på eller byggdes om<br />
helt. Många hus fick nya och lättare färger, ny takform, nytt fasadmaterial, balkonger<br />
och gårdar förnyades (irinkeby.nu). En granskande studie kring ombyggnaden av ett<br />
specifikt kvarter genomfördes under denna tid: kvarteret Tullkvarnen 1, med 80<br />
lägenheter. Projekteringen av ombyggnaden av kvarteret påbörjades av BS-konsult,<br />
men övertogs och fullföljdes av jan Lundqvist Arkitekter. Förutom byggnadstekniska<br />
brister fanns andra drivkrafter till ombyggnaderna; lägenhetssammansättningen skulle<br />
förändras, bostadsområdet skulle få ett mer varierat utseende och därmed högre status<br />
samt att öka den uthyrda ytan. Före ombyggnaden var 60 % av lägenheterna treor och<br />
resten jämt fördelade på tvåor och fyror. Genom Familjebostäders ombyggnader med<br />
start 1988 tillfördes mindre och större lägenheter. De flesta av de boende i kvarteret<br />
Tullkvarnen 1 som hade intervjuats för studien var kritiska till ombyggnaden och dess<br />
kvalitet. Sprickor hade snabbt uppstått på väggar och i tak, ventilationen fick kritik<br />
och hyran uppfattades som hög (Hanström & Johansson, 1994, s.7). Generella<br />
slutsatser var dock svåra att göra på grund av litet urval av hushåll. Före ombyggnaden<br />
var de svenska hushållen i majoritet i kvarteret, men de lämnade i stor utsträckning<br />
kvarteret i samband med ombyggnaden (Hanström & Johansson, 1994, s.13).<br />
Antingen på grund av de höjda hyrorna eller för att de trivdes i de förorter där de hade<br />
fått evakueringsbostäder (Pappas, 2008, s.23). Renoveringsaktionen fortsatte ända till<br />
mitten av 1990-talet och de resulterade under 90-talet i att fler affärer och kontor<br />
32
ildades mellan bostäderna, något som hade positiv inverkan för bebyggelsens<br />
utveckling (irinkeby.nu).<br />
Tillkomst av lokala arbetsplatser på 90-talet. Familjebostäder ansåg på 90-talet det<br />
angeläget för området att skapa ännu fler arbetsplatser. I ett av husen på<br />
Askebykroken ombildades därför 50–60 lägenheter till kontor och man lyckades få dit<br />
närpolis och Försäkringskassa. Församlingen hyrde också lokaler och tillsammans<br />
blev det ett femtiotal nya arbetsplatser. Eftersom bland annat de gamla tvättstugorna<br />
hade försvunnit i samband med Familjebostäders ombyggnationer under 80-talet<br />
upptäcktes en möjlighet att få in fler affärslokaler i dessa områden. Tillbyggnader kom<br />
därför att göras till Familjebostäders hus utmed en central gågata kallad ”stråket” i<br />
ändamålet att utvidga centrum med en butiksgata. Initiativet kom dels från boende<br />
som ville driva affärsverksamhet och dels från Familjebostäder som ville skapa mer<br />
liv i kvarteren. Familjebostäder gav därför hyreslättnader i ett initialt skede (Olsson,<br />
2008, s.185). ”Stråket” betraktas som en lyckad utbyggnad för butiksetableringar och<br />
liknande idéer har därför diskuterats i Tensta. En så omfattande upprustning som den i<br />
Rinkeby hade inte Familjebostäder gjort någon annanstans<br />
Ungdomens hus invigs år 1998. I samband med en ombyggnad av Rinkebyskolan<br />
väcktes idén om ett Ungdomens hus. Rinkebys ungdomsråd som består av ungdomar<br />
från stadsdelen kopplades in i projektet (Rinkeby, 1998, s.56). Ungdomens hus ligger<br />
intill Rinkebyskolan och uppfördes 1997-1998 för skola och ungdom som ersatte den<br />
gamla gymnastikbyggnaden. Ungdomens hus består bland annat av en sporthall,<br />
danslokal, och en inspelningsstudio. Byggnaden ritades av Bergkrantz Arkitekter och<br />
nominerades till Kasper Sahlin priset 1999 (bergkrantz.se). Sedan 2004 drivs den av<br />
Rinkeby stadsdelsförvaltning/Rinkebyskolan, men används också av Bredbyskolan.<br />
Storstadssatsningen i Rinkeby år 1999-2003. Totalt var 49 insatser verksamma över<br />
fem målområden i Rinkeby till en kostnad av cirka 130 miljoner kronor. Ett flertal av<br />
dessa hade påbörjats innan Storstadssatsningen för att sedan införlivas.<br />
Storstadssatsningens organisation i Rinkeby hade en relativt hög personalomsättning,<br />
vilket ledde till sämre kontinuitet (Kings, 2004, s.89). En omorganisering av insatser<br />
och ekonomiska medel var också tvunget att göras under Storstadssatsningen med<br />
prioritering av särskilda insatser mot tillväxt, språk – och skola. Insatserna blev därför<br />
färre över tid. Bland genomförda insatser fanns ”Rinkeby Torg” som var en tillfällig<br />
insats att renovera torget som påbörjades 1999 och avslutades 2001 till en kostnad av<br />
3 miljoner kronor. Det gjordes även en viss förnyelse av Folkets Hus till en kostnad av<br />
drygt 800 000 kronor (Ländin, 2004, s.29). En ytterligare insats var Arbetscentrum.<br />
Arbetscentrum hade visserligen startat redan 1996, det vill säga innan<br />
Storstadssatsningen, men kom att inkorporeras år 2000. Insatsen hade som syfte att<br />
hjälpa personer som hade varit arbetslösa en längre period eller som av andra skäl stod<br />
långt ifrån arbetsmarknaden till arbete. Detta gjordes genom arbetsträning,<br />
praktikplatser och rådgivning. Kontakter till företag och myndigheter likt<br />
arbetsförmedlingen skapades av denna anledning. Arbetscentrum var lyckosamt de<br />
inledande åren, då många Rinkebybor kom i arbete under den tid som sammanföll<br />
med denna satsning. Under 2001 beslöt stadsdelsnämnden i Rinkeby att utöka<br />
verksamheten och ta emot deltagare från andra stadsdelar och kommuner i<br />
Stockholmsområdet. Detta föll inte väl ut, bland annat på grund av personalbrist samt<br />
ideliga chefsbyten. Årsskiftet 2002/2003 återgick Arbetscentrum till sin gamla<br />
omfattning (Ljungar, 2004, s.21). Trots bristfällig statistik ansågs 600 Rinkebybor ha<br />
33
fått jobb via Arbetscentrum mellan 1998-2003 (Ljungar, 2004, s.35). Under perioden<br />
för Storstadssatsningen halverades antalet socialbidragstagare och förvärvsfrekvensen<br />
ökade med drygt 7 % i Rinkeby (Bunar, 2004, s.116-117). Insatsen finansierades av<br />
EU:s sociala fond, arbetsförmedlingen och av storstadssatsningsmedel (Ljungar, 20).<br />
Upprustning av Knutby bollplan på tidigt 2000-tal. Knutby bollplan, är den största<br />
idrottsplatsen i Rinkeby. Under 90-talet var bollplanen förfallen till följd av<br />
skadegörelse och uteblivit underhåll. Bollplanen var periodvis tillhåll för<br />
drogmissbrukare och betraktades som en farlig plats. Önskemålen om att rusta upp<br />
bollplanen var många. Det fanns dock oklarheter kring vem som egentligen ansvarade<br />
för underhållet. Projektet ”Knutby Allians” startades av fotbollsföreningen Benadir IF<br />
och ungdomsföreningen Ayacucho. De tog initiativet till att rusta upp planen.<br />
Föreningarna arbetade under ett halvår ideellt med upprustningen, vilket möjliggjordes<br />
av Idrottsförvaltningen i Stockholms stads finansiering. Projektet belönades med<br />
Familjebostäders Rinkebypris och Knutby Allians har sedan dess stått för underhållet<br />
och planen utnyttjas flitigt av olika föreningar (Olsson, 2008, s.160). År 2006<br />
beslutade Idrottsnämnden för att bekosta en ombyggnad av planen till en<br />
konstgräsplan.<br />
Radhus i Rinkeby byggs år 2002. Ökad variation i Järvas boende anses vara väldigt<br />
viktigt. Under 2002 byggdes Rinkebys första radhus – ett nytt inslag i ett område som<br />
annars helt domineras av hyreslägenheter. Fler småhus anser man behövas och nu letas<br />
lägen för fler radhus i stadsdelen (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.1).<br />
Rinkebyvandringar börjar år 2002. Vid vandringar genomförda på senare år har<br />
man kommit fram till att det generellt sätt har blivit mycket bättre i Rinkebys<br />
utomhusmiljöer sedan vandringarna började. Exempel på det är de gårdsrustningar<br />
som har genomförts av Svenska Bostäder där man tog hänsyn till den kunskap som<br />
finns på området. Även Stockholmshem genomförde en större utemiljösatsning för<br />
några år sedan (Stockholms stad, protokoll trygghet 2009).<br />
Rinkebyakademien startar år 2008. Akademien är ett initiativ vid Rinkebyskolan<br />
för att skapa mentorskap mellan företag och högstadielever från Järva. Ungdomarna<br />
får genom sitt deltagande i näringslivet chansen att känna på arbetsmarknaden, få sin<br />
första referens och knyta kontakter inför sitt framtida yrkesliv. Företagen får i sin tur<br />
möjlighet att delta i ett unikt projekt och dessutom marknadsföra sig genom ”corporate<br />
responsibility”. Responsen har varit väldigt bra, många har sökt praktikplatser och<br />
stora globala företag har hört av sig. Tanken är att en praktik ska pågå i tre år där<br />
eleven med jämna mellanrum vistas på arbetsplatsen och får lära sig om allt från<br />
företagskultur till sociala koder i fikarummet (stockholm.se). Målet är att fler ska följa<br />
efter och att fler mentorprogram ska etableras kring Järva. Satsningen är en del av<br />
Järvalyftet (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.1).<br />
Ny konstgräsplan i Rinkeby samt upprustning av park år 2011. I samband med<br />
”Järvalyftet” har Rinkeby har fått en egen konstgräsplan (100 punkter för ett bättre<br />
Järva, 2012, s.1). Även en upprustning av Hindertorpsparken har genomförts. Parken<br />
är en av stadsdelsområdets mest besökta lekparker. Under sommaren 2011 rustades<br />
parken upp med nya lek- och spelytor, ny belysning och nya trädplanteringar. En<br />
naturlekplats med linbana tillkom. Arbetet kostade cirka 2 miljoner kronor<br />
(stockholm.se).<br />
34
Stockholm ‐ Tensta<br />
Stadsdelen Tensta gränsar till Rinkeby och byggdes mellan åren 1966 -1972 och har i dag<br />
cirka 18 400 invånare (scb.se). Uppbyggnaden av lokal service har skett successivt och pågick<br />
ända in på 80-talet. Stadsdelen ligger 12 kilometer nordväst om Stockholms city och präglas<br />
av flerfamiljshus och hyresrätter. Sedan området stod klart skedde det inte någon<br />
nyproduktion av bostäder på cirka 30 år, men trots det ökade befolkningen konstant. Till<br />
skillnad från Rinkeby skedde det inte några större ombyggnadsprojekt i stadsdelen under de<br />
första 30 åren (Boutställning i Tensta, s.11). Nedan följer genomförda åtgärder i Tensta.<br />
Tensta Träff uppförs år 1984. Detta är stadsdelens centrala samlingspunkt.<br />
Byggnaden har en kulturhistorisk blå klassificering, det vill säga fastigheten ingår i en<br />
kulturhistoriskt värdefull miljö. Förutom uthyrningslokaler är gymnasiets matsal,<br />
närpolis, Kulturkaféet, Tensta Community Center (gymnasiets fritidsverksamhet) och<br />
biblioteket inrymt i huset. På det övre våningsplanet finns grupprum, kontor,<br />
samlingssal samt pentry. Ansvaret för lokalerna på övre planet, bortsett från<br />
community centret, ligger hos Föreningen Kulturhuset Tensta Träff, vilket är en<br />
paraplyorganisation för lokala föreningar (tenstatraff.se).<br />
Tensta gymnasium invigs år 1984. I nybyggda lokaler vid Tensta centrum invigdes<br />
Tensta gymnasium år 1984. Sedan 2010 heter skolan Ross Tensta gymnasium. Rosskonceptet<br />
är ett pedagogiskt koncept som bland annat innebär ämnesintegration och en<br />
hög användning av IT där alla elever ska ha en bärbar dator. Konceptet är således dyrt,<br />
vilket inte har undgått kritik. Studieresultaten har inte förbättrats och gymnasiet har<br />
inte fått fler sökande sedan Ross-projektet inleddes (dn.se/debatt).<br />
Inglasning av Tensta centrum år 1989. Tensta centrum invigdes 1969. Tjugo år<br />
senare gjordes en ansiktslyftning för centrumet, då delar av det blev inglasat för att<br />
bilda en ljus och välkomnande galleria. Nyare ombyggnationer och omflyttningar<br />
genomfördes i centrumet 2003 (tenstacentrum.com).<br />
Tensta Konsthall invigs år 1998. Under kulturhuvudstadsåret invigdes konsthallen<br />
för samtida konst som genom åren har visat verk från ett flertal internationellt kända<br />
konstnärer. Konsthallen har cirka 12000 besökare per år. En ambition i Vision Järva<br />
2030 är ett levande kulturliv på Järva. Detta förutsätter kulturinstitutioner som Tensta<br />
konsthall. Under 2008 slöt staden ett avtal med konsthallen om dess deltagande i<br />
Järvalyftet. Sedan sommaren 2009 ordnas det konstkollo på Tensta konsthall. Där kan<br />
11–18-åringar träffa konstnärer, arbeta med fotografi, mode och göra utflykter till<br />
andra konsthallar. Från och med 2012 är konsthallen en del av stadens ordinarie<br />
verksamhet (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.2).<br />
Storstadssatsningen i Tensta år 1999-2003. Storstadssatsningen kom igång relativt<br />
snabbt i Tensta, mycket beroende på en vana av tidigare satsningar. Mellan 1999-2003<br />
hade 68 insatser fördelade över sex målområden drivits inom ramen för<br />
Storstadssatsningen. De statliga bidragen uppgick till 135 miljoner kronor (Bunar,<br />
2004, s.67). Insatserna var alltifrån information om smällare, extra städinsatser för<br />
drygt 2 miljoner kronor, ”Ungdomsarbete” som syftade till att arbeta brottspreventivt<br />
mot ungdomar samt yrkesutbildningsinsatser för arbetssökande (Ländin, 2004, s.37).<br />
En av de tre största satsningarna i Tensta var Lunda Nova Näringslivscenter, vilket var<br />
35
en fortsättning på ett tidigare arbetscenter med start 1994. Satsningen finansierades<br />
både av Storstadssatsningens medel och Länsarbetsnämnden och var en uppsättning<br />
tillväxt - och arbetsmarknadsinsatser inriktade mot skola, lokala företag somt<br />
arbetssökande vars verksamhet till stor del utgjordes av arbetsförmedlingen (Ljungar,<br />
2004, 39). Det visade sig vara svårt att veta vilken betydelse denna insats hade för<br />
sysselsättningen i Tensta eftersom statistiken var bristfällig (Ljungar, 2004, s.52).<br />
Enligt verksamhetschefen och chefen på arbetsförmedlingen och hjälpte dock Lunda<br />
Nova till att få ut många långtidsarbetslösa i arbete. Ett indirekt mått på<br />
verksamhetens effektivitet var att arbetslösheten minskade och förvärvsfrekvensen<br />
ökade stadigt i Tensta sedan insatsen tillkom (Ljungar, 2004, s.54). De två andra stora<br />
satsningarna var Magnetskolor och Medborgarkontoret. De tre kostade tillsammans<br />
cirka 38 miljoner kronor av cirka 101 miljoner kronor totalt för Tensta från 1999 till<br />
och med 2002 (Kings, 2004, s.34). Med undantag för Medborgarkontoret var de<br />
fortsättningar på verksamheter som fanns före Storstadssatsningen.<br />
Storstadssatsningen innehöll inte många helt nya åtgärder, utan många insatser<br />
startade redan innan den och införlivades i Storstadssatsningen. Arbetet var i huvudsak<br />
en fortsättning på eller förstärkning av insatser som hade provats tidigare (Kings,<br />
2004, 52). Situationen i Tensta förbättrades under Storstadssatsningen med avseende<br />
bland annat på arbetsmarknadsområdet och trygghetsfrågor (Bunar, 2004, s.70, 83).<br />
Lokala poliskontor i Tensta invigs år 2006. Under 2006 fick Tensta ett lokalt<br />
poliskontor. En viktig del i verksamheten är att finnas på plats, nära medborgarna, för<br />
att göra stadsdelen tryggare. Arbetssättet har väckt uppmärksamhet och lyfts ofta fram<br />
som en modell för fler områden (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.1).<br />
Stadsmuseet öppnar museilägenhet i Tensta år 2006. Stadsmuseet öppnade en<br />
museilägenhet i Tensta som är återställd för att se ut exakt som den gjorde när den<br />
stod klar 1969. Museet ordnar också stadsvandringar i området och berättar om<br />
miljonprogrammet – en viktig del av Stockholms moderna historia (100 punkter för ett<br />
bättre Järva, 2012, s.2).<br />
Nya radhus och ”standardtreor” byggs om år 2006. I samband med Bomässan<br />
”Tensta Bo 06” byggde Familjebostäder om ett antal lägenheter från ”standardtreor”<br />
till 1:or och 5:or (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.2). Bland Familjebostäders<br />
921 lägenheter i Tensta fanns i utgångsläget bara en enda femma, medan nästan<br />
hälften av bostäderna var treor (<strong>Boverket</strong>, 2010, s.50). Under den här tidsperioden<br />
byggde även JM och Folkhem radhus i Tensta. Totalt 37 radhus byggdes i stadsdelen.<br />
Dessa har dock visat sig vara väldigt svåra att sälja (svd.se). Genom allt detta ökade<br />
variationen av boendeformer och arkitektoniska inslag i stadsdelen (<strong>Boverket</strong>, 2010,<br />
s.86).<br />
Fler gavelhus längs Tensta Allé från år 2006. Svenska Bostäder har byggt nya<br />
lägenheter i sju punkthus på gavlarna till befintliga loftgångshus på Tensta Allé. En<br />
rad brandgavlar försvann och ersattes med nya bostadshus med lokaler i<br />
bottenvåningarna, som ger gatan liv (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.1).<br />
Förutom detta har allén getts ny beläggning och en ny trottoar. Svenska Bostäder har<br />
färdigställt 53 lägenheter och inflyttning har skett under 2006-2010. I en sista etapp<br />
byggstartades 45 lägenheter under 2011 som beräknas bli klara under 2013<br />
(stockholm.se).<br />
36
Tensta Community Center år 2008. Ross Tensta gymnasium har sedan länge haft en<br />
vision om att ta ett större helhetsansvar för eleverna genom att även erbjuda<br />
organiserad fritidsverksamhet. Ett led i detta var att under 2008 starta ett ”community<br />
center”, en mötesplats för ungdomar i skolan efter skoltid som redan blivit populär<br />
eftersom det erbjuder allt ifrån danskurser, läxhjälp, café, föreläsningar och bio.<br />
Numera är den därför en permanent verksamhet under Utbildningsförvaltningen (100<br />
punkter för ett bättre Järva, 2012, s.2). Community Centret lockar ungefär 250<br />
ungdomar per vecka, varav 65 % är tjejer (tenstacc.se). Community Centret var<br />
finansierat via Järvalyftets projektmedel. Det var en satsning som troligen inte hade<br />
kunnat finansieras utan stöd från Järvalyftet (Governo 2010, 7, 19). Tensta<br />
Community Center har belönats för sin verksamhet och bland annat mottagit<br />
försäkringsbolaget If:s Eldsjälspris 2010 (Järva 2030, s.11).<br />
Tenstahallen rustas upp år 2008. Under 2008 fick idrottshallen ett nytt trägolv som<br />
den lokala basketklubben hade önskat, liksom ett mobilt läktarsystem som tas fram vid<br />
behov. Det har även satsats på att ge simhallen friskvård, gym, ny entré och<br />
förbättringar för funktionshindrade (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.1).<br />
Ungdomssatsningar i Tensta med start år 2009. I Tensta startade år 2009 nätverket<br />
”Samtidigt Först” där förskola, skola, fritidsledare, socialtjänst, polis och föräldrar<br />
jobbar ihop i ungdomsfrågor. Nära kopplade till detta nätverk är även<br />
ungdomsprojekten ”Trygg i Tensta” och ”Tensta against crime” som vill stödja och<br />
stärka unga på glid. Satsningarna är en del av Järvalyftet (100 punkter för ett bättre<br />
Järva, 2012, s.2).<br />
Språkinriktade boenden från år 2010. I mars 2011 öppnade landets första<br />
arabiskspråkiga äldreboende i Tensta, det privatdrivna Bejtona. Förutom språket<br />
genomsyrar den arabiska kulturen boendet i allt från inredning till mat och traditioner.<br />
Det är vårdbolaget Kavat Vård som står bakom satsningen. De stod även 2010 bakom<br />
ett äldreboende för persisktalande i samma byggnad, Persikan (sverigesradio.se).<br />
Trappan till Tensta konsthall återinvigd år 2011. Under bomässan 2006 byggdes<br />
en provisorisk trappa från Tenstagången till konsthallens entré. Den fungerade som<br />
läktare för olika evenemang och blev snabbt en populär plats att hänga på. Våren 2011<br />
återinvigdes den i permanent form (100 punkter för ett bättre Järva, 2012, s.2).<br />
Upprustning av Nydalsparken år 2008-2012. Nydalsparken är Tenstas egen<br />
stadspark. Under 2008 började upprustningen och under 2009-2010 fortsatte arbetet<br />
med resten av parken. Parken ska på så sätt bli ännu bättre för lek, idrott och samvaro<br />
(<strong>Boverket</strong>, 2010, s.86). Bland annat har det utvecklats en plats för Parkour. Parkour är<br />
en träningsform som handlar om att använda sig av den egna kroppen för att ta sig<br />
fram igenom alla typer av miljöer. Anläggningen innehåller platsbyggda, kraftiga,<br />
betongmurar i skiftande höjd och vinklar samt en stålställning placerade på ett mjukt<br />
fallunderlag i gummi. Parkoursatsningen var färdig 2012 och var ett samarbete mellan<br />
Stockholms stad, GIH (Gymnastik – och idrottshögskolan)samt Stockholm Parkour<br />
Academy. Ingen liknande Parkouranläggning finns i Sverige (stockholm.se).<br />
Upprustningen finansierades genom Järvalyftet.<br />
37
Södertälje ‐ Hovsjö<br />
Hovsjö byggdes mellan åren 1972-1975. Stadsdelen har i dag cirka 5400 invånare i 2200<br />
lägenheter i flerfamiljshus om tre och åtta våningar samt i radhus. Mer än 80 % av<br />
lägenheterna är hyresrätter och resten är bostadsrätter. En stor del av fastighetsbeståndet<br />
förvaltas av Telge Hovsjö AB. Stadsdelen är belägen i ett naturskönt område cirka tre<br />
kilometer söder om Södertälje centrum. Dock avskärmas Hovsjö från Södertäljes centrum<br />
genom att E22 skär rakt igenom stadsdelen. En viktig trivselfaktor i Hovsjö sägs vara<br />
närheten till natur samt goda kommunikationer och förbindelser till resten av Södertälje<br />
(Hajighasemi et al, 2006, s.36). Däremot är stadsdelen fysiskt isolerad från tätorten. Historiskt<br />
sätt har det rådigt stor brist på offentliga och kommersiella mötesplatser i Hovsjö. Nedan<br />
följer genomförda åtgärder i Hovsjö.<br />
Fysiska upprustningar genomförs under tidigt 80-tal. Under första hälften av 80talet<br />
satsade Södertälje kommun mycket på fysiska upprustningar i Hovsjö i syfte att<br />
göra dem trivsammare. Förslagen arbetades fram av de boende på bostadsmöten<br />
tillsammans med det kommunala bostadsbolaget Telgebostäder. Det satsades bland<br />
annat på balkongutbyggnader, fristående cykelförråd, odlingslotter, motivmålningar i<br />
entréer, lekplatser och bollplaner. Detta boendemiljöarbete utvecklades och pågick<br />
fram till 1984. Under den resterande delen av 80-talet fokuserade kommunen mycket<br />
på att förhindra skadegörelse och klotter, vilket innebar att Telgebostäder ensamma<br />
fick stå för de fysiska åtgärderna. Under 90-talet var inte miljön i Hovsjö lika<br />
undermålig och problematiken med tomma lägenheter var inte lika akut, vilket kan ha<br />
varit ett resultat av den fysiska upprustningen på 80-talet (Lindström, 2003, s.12).<br />
Hyresrätter blir till bostadsrätter år 1985. På grund av Telgebostäders svåra<br />
ekonomiska situation sålde de år 1985 ett kvarter med 170 lägenheter till Riksbyggen.<br />
Kvarteret byggdes om radikalt till en kostnad av 50 miljoner kronor, där det bland<br />
annat genomfördes en större variation i lägenhetssammansättningen. Kvarteret<br />
ombildades därefter till bostadsrättsförening med namnet Vårdkasen. Alla boende<br />
evakuerades och merparten flyttade in i tomma lägenheter i Hovsjö. Intresset för<br />
återflyttning till kvarteret var mycket svagt bland de evakuerade på grund av trivsel i<br />
evakueringslägenheterna och ökade boendekostnader i det ombyggda kvarteret (Mann,<br />
1991, s.8). De inflyttade var en ganska heterogen grupp, vilket också eftersträvades.<br />
Andelen svenskfödda, förvärvsarbetande samt tjänstemän var väsentligt större i<br />
kvarteret än i Hovsjö i övrigt. Inflyttarna trivdes i kvarteret Vårdkasen, men inte lika<br />
väl i övriga Hovsjö. Kvarterets invånare kände sig i vissa avseende kringskurna från<br />
övriga Hovsjö och många hade dålig förankring till stadsdelen. Vissa verkade inte<br />
vilja kännas vid att de bodde i Hovsjö (Mann, 1991, s.120). Detta gällde specifikt för<br />
de inflyttade som inte hade tidigare relationer till Hovsjö. Dessa var också mer<br />
benägna att flytta från stadsdelen. Det konstaterades att Hovsjös status inte<br />
förändrades av denna omvandling, vilket var en förhoppning (Mann, 1991, s.10).<br />
Telgebostäder flyttar huvudkontor år 1987. Bostadsföretaget Telgebostäder flyttade<br />
1987 sitt huvudkontor från centrala Södertälje till Hovsjö. De var först i landet med att<br />
pröva kvarterschefer, bland annat i Hovsjö, i syfte att flytta förvaltningen närmare<br />
hyresgästerna. På detta sätt tog Telgebostäder ett socialt ansvar i stadsdelen.<br />
Telgebostäder bedrev bland annat simskola och sommarkollo för hyresgästernas barn.<br />
De bidrog också aktivt, både ekonomiskt och med engagemang från personalen, till att<br />
38
det organiserades ett föreningsråd där områdets olika invandrarföreningar kunde<br />
samlas kring gemensamma aktiviteter (Lawson, 2002, s.42).<br />
Storstadssatsningen i Hovsjö år 2000-2004. Hovsjö Parkcafé sågs som en konkret<br />
markering av Storstadssatsningen och är fortfarande kvar. Caféet har blivit en central<br />
och naturlig samlingsplats i Hovsjö. Syftet är bredare än att bara vara ett café. Det är<br />
tänkt att även vara en informationscentral i bostadsområdet. En upprustning av Hovsjö<br />
centrum genomfördes under Storstadssatsningen. Under sommaren 2001 anställdes<br />
elever från Hovsjöskolan för att rusta upp Hovsjö centrum tack vare dialog och<br />
samarbete mellan lokala aktörer. Arbetet fortsatte under 2002 med ytterligare<br />
upprustningar av centrum liksom av park – och grönområden (Lindström, 2003, s.35).<br />
De centrala insatserna i arbetet för en förbättrad folkhälsa under Storstadssatsningen<br />
var familjecentralerna. Tyngdpunkten i Hovsjös familjecentral, kallad Lyktans<br />
familjecenter i Hovsjö, har legat på att stärka tonårsflickor och deras familjer genom<br />
familjerådslag, nätverksarbete och insatser för kvinnofrid. Aktiviteter som<br />
styrketräning och utbildning inom hälsa, kost och motion har riktat sig till de boende<br />
(Hajighasemi et al, 2006, s.116). Det har saknats dokumentation och uppföljning av<br />
dessa insatser, vilket medför att effekterna har varit svåra att tyda. Det som kan<br />
konstateras är att familjecentralens verksamhet har inneburit en positiv förändring för<br />
familjer med speciella behov. Det har även inneburit en utökning och förankring av<br />
sjukgymnasternas verksamhet samt en bestående samverkan mellan involverade<br />
aktörer. Det har även förstärkt områdets anseende hos de boende (Hajighasemi, 2005,<br />
s.94). Familjecentret ingår numera i den ordinarie kommunala verksamheten.<br />
Sammanfattningsvis kan det sägas att storstadsarbetet i Södertälje innehöll många bra<br />
satsningar. Tyvärr kom det att halta något på grund av en omorganisering inom<br />
kommunen år 2000, då kommundelsnämnder upphörde i förmån för facknämnder.<br />
Enligt vissa tjänstemän slog aldrig storstadsarbetet rot i den kommunala<br />
organisationen (Hajighasemi et al, 2006, s.40).<br />
Hovsjösommar inleds år 2007. Sedan år 2007 har Telge Hovsjö AB en specifik<br />
Hovsjösatsning med cirka 10 miljoner kronor i budget per år. En insats som från<br />
början har varit med i satsningen är ”Hovsjösommar”. Denna insats har skapat 140-<br />
150 sommarjobb varje sommar till stadsdelens ungdomar. Aktiviteterna och<br />
utbildningar i bland annat ledarskap har skapat en delaktighet hos ungdomarna i att<br />
arbeta för ett bättre Hovsjö (Telge Hovsjö AB, Årsredovisning 2008, s.1). Arbeten<br />
som har erbjudits har bland annat varit i form av utvecklingen av Hovsjöparken år<br />
2009 och 2010. Det har för många ungdomar även varit ett första steg in i arbetslivet.<br />
Sedan 2010 har ungdomarna själva organiserat och genomfört Hovsjösommar. De<br />
boende har lovordat projektet (Telge Hovsjö AB, Årsredovisning 2008, s.39).<br />
Närpoliskontor invigs år 2008. Ett enkelt närpoliskontor finns numera i Hovsjö.<br />
Efter det att närpoliskontoret invigdes upplever de boende färre problem i Hovsjö. Oro<br />
för inbrott, skadegörelse och överfall har minskat betydligt (Brå rapport 2011, s.112-<br />
113).<br />
Hovsjö spontanidrottsplats invigs år 2009. Denna idrottsplats invigdes mitt i Hovsjö<br />
år 2009 av Telge Hovsjö AB. Spontanidrottsplatsen är en enklare näridrottsplats som<br />
består av en 7-manna konstgräsplan (sodertalje.se)<br />
39
Hovsjö Hub år 2009-2011. Uppbyggnad av ett kulturcenter i Hovsjö enligt ett projekt<br />
Telge Hovsjö AB beviljades EU-bidrag för genom Tillväxtverket 2009. Bidraget från<br />
EU:s regionalfond gav ett tillskott på 32 miljoner kronor att använda under tre år.<br />
Pengarna användes för fysisk upprustning av lokaler till kulturcentret och medel till att<br />
bedriva verksamhet i centret (Telge Hovsjö AB, Årsredovisning 2009, s1). Lokalerna<br />
utgörs av den gamla Hovsjöskolan som tidigare hade eldhärjats. Huvudinriktning för<br />
centret är att öka andelen människor i arbete genom låga trösklar för nyföretagande<br />
samt utbildning och vara ett kreativt nav i stadsdelen. Kulturcentret ska även bidra till<br />
ett mer levande centrum. På så sätt ska Hovsjö Hub vara ett komplement till det som<br />
Södertälje kommun och andra aktörer redan gör. De boende har getts en central roll i<br />
arbetet med att utforma Hovsjö Hub (Telge Hovsjö AB, Årsredovisning 2010, s1).<br />
Telge Hovsjö AB har sitt kontor i byggnaden och bedriver även ett medborgarkontor<br />
samt konferensanläggning. Det finns även lokaler för nyföretagande, en gymnastikhall<br />
och café. De första lokalerna stod färdiga för användning 2011.<br />
Nya Hovsjöskolan färdigställs år 2011. Skolan såldes till Telge Fastigheter som<br />
byggde och färdigställde den. De har organisation och kunskap av liknande byggnader<br />
(Telge Hovsjö AB, Årsredovisning 2011, s1). Skolan är i två plan och har plats för<br />
650 elever i årskurs F-9. Skolmiljön har planerats i samarbete med Cirkus Cirkör.<br />
Kostnaden för skolbygget landade på ungefär 200 miljoner kronor.<br />
Hovsjöbyggarna med start år 2011. Ett projekt som är ett samarbete mellan Telge<br />
Hovsjö, det sociala företaget Basta, Arbetsförmedlingen, Byggnads, PEAB och<br />
byggbolaget SGV med start 2011. Syftet med Hovsjöbyggarna syftar till att ge<br />
Hovsjöbor jobb, att generera vinst för ramavtalsaktörer, att spara pengar för Telge<br />
Hovsjö och att upprusta stadsdelen (Lago, 2011). Tjugo arbetslösa Hovsjöbor<br />
genomgick en ettårig byggutbildning för att bli träarbetare eller plattsättare. Den första<br />
fasen avser prövotid och utbildning, den andra fasen består av praktik och den tredje<br />
fasen avser en lärlingsperiod med lärlingsanställning hos någon av ramavtalsparterna.<br />
De utvalda tjugo Hovsjöborna har under utbildningen bidragit till renovering och<br />
upprustning av Hovsjös fastighetsbestånd. Elva av dessa fick lärlingsanställning av<br />
bolagets ramavtalsparter i vars regi de nu renoverar lägenheter i Hovsjö (Telge,<br />
Årsrapport 2011, s.5). Deltagarna får aktivitetsstöd av Arbetsförmedlingen (telge.se).<br />
PEAB anställde alla sina 9 lärlingar. Arbetsförmedlingen är angelägen om att projektet<br />
fortsätter och förstoras (Lago, 2011).<br />
Telge Hovsjös energibesparingsarbete år 2011. Telge Hovsjö åtgärdade 2011<br />
läckage på radiatorstammen och genomförde belysningsuppgraderingsprojekt, vilket<br />
genererade stora besparingar men också ökade tryggheten och förbättrade<br />
”ljusbilden”. Detta var ett led i bolagets energibesparningsarbete och för att uppnå<br />
koldioxidmålet, vilket de också lyckades med för året 2011 (Telge, Årsrapport 2011,<br />
s.15). Enligt kundundersökningar uppvisar Telge Hovsjö goda resultat avseende<br />
tryggheten, servicen och attraktiviteten (Telge, årsrapport 2011, s.30). En konsekvens<br />
av alla genomförda upprustningar och renoveringar de senaste åren är att hyran<br />
successivt har höjts för Hovsjöborna. En höjning som överstiger övriga Södertäljes<br />
(Telge, Årsrapport 2011, s.47).<br />
40
Södertälje ‐ Ronna<br />
Ronna är en stadsdel i Södertälje tätorts nordvästra utkant. Stadsdelen började byggas på<br />
tidigt 60-tal och har numera drygt 8100 invånare (scb.se). Ronna domineras av<br />
höghusbebyggelse, men har även radhus och villor i utkanten. Hyresrätt är den dominerande<br />
upplåtelseformen (cirka 78 %), resterande del utgörs av egna hem (Integrations – och<br />
jämställdhetsdepartementet, 2009, s.75). Telgebostäder och Graflunds förvaltar merparten av<br />
fastigheterna. En svaghet med stadsdelen har varit brist på mötesplatser. I likhet med Hovsjö<br />
är en viktig trivselfaktor i Ronna närheten till natur samt goda kommunikationer och<br />
förbindelser till resten av Södertälje. I Ronna lyfts även det starka föreningslivet fram<br />
(Hajighasemi et al, 2006, s.36). Nedan följer några genomförda åtgärder i Ronna.<br />
Genomförda fysiska upprustningar under tidigt 80-tal. Liksom i Hovsjö satsade<br />
det kommunala bostadsbolaget Telgebostäder på fysiska upprustningar av olika slag i<br />
Ronna. Det satsades bland annat på balkongutbyggnader, nya entréer, lekplatser och<br />
bollplaner (Storstadssatsningen i Södertälje, 2003, s.12).<br />
Förändring i Ronna centrum år 1991. År 1991 byggde Telgebostäder ett<br />
lägenhetskomplex ovanpå de låga byggnaderna som ger centrum dess nuvarande<br />
kompakta siluett (Utvecklingsplan för Ronna, 2011, s.13).<br />
Ronna Park och Ronnaskolan renoveras på 90-talet. Ronna Park och Ronnaskolan<br />
renoverades exteriört under 1990-talet, bland annat med fasadombyggnader i Ronna<br />
Park (Utvecklingsplan för Ronna. 2011, s.33).<br />
Storstadssatsningen i Ronna år 2000-2004. År 2000 startade en försöksverksamhet<br />
kallad ”Rastvärdar i Ronna” med rastvärdar på låg – och mellanstadiet i Ronnaskolan.<br />
I verksamheten aktiverades barn med olika lekar samtidigt som de vuxna var<br />
rastvakter/kamratstödjare för högstadieeleverna. Dessutom inbjöds<br />
pensionärsföreningar till skolan för att bland annat äta lunch tillsammans med barnen.<br />
Detta var uppskattat av både barn och pensionärer (Lindström, 2003, s.38). Projektet<br />
permanenterades dock inte inom kommunens verksamhet på grund av bristande<br />
kontroll och resurser, vilket även gällde för många andra insatser under<br />
Storstadssatsningen avsedda att skapa bättre uppväxtmiljöer för barn (Hajighasemi,<br />
2005, s.65). ”Kvartersgårdsprojektet i Ronna” var en insats som finansierades av<br />
Storstadssatsningen och organiserades under målområdet ”Trygghet och trivsel”.<br />
Insatsens mål var ökad delaktighet och inflytande bland boende samt ökad trygghet och<br />
trivsel i området. Projektet skulle ”få igång” tre kvartersgårdar samt skapa en mötesplats<br />
för de boende (Lindström, 2004, s.60). Projektet visade sig skapa dessa mötesplatser<br />
och ökade också de boendes delaktighet och inflytande över sin närmiljö (Hajighasemi<br />
et al, 2006, s.118). Under 2002 och 2003 deltog mellan 100 och 150 personer i<br />
verksamheten. Inom åtgärden startades en samverkansgrupp för den yttre miljön,<br />
vilket tog fram ett förslag till förbättringar som implementerades i Södertäljes<br />
upprustningsprogram för 2002-2004. Huvudman för projektet var hyresgästföreningen i<br />
Storstockholm Södertäljes avdelning. Samarbetspartners var Ronnas Framtid,<br />
hyresgästföreningen, Telgebostäder, Realia, Ronna park, Tekniska förvaltningen, ABF<br />
och kunskapslyftet. Projektet lades ner 2004 eftersom det inte kunde implementeras i<br />
ABF:s verksamhet på grund av bristande ekonomiska resurser (Hajighasemi, 2005,<br />
41
s.67). Det fanns under lång tid kommunikationsproblem mellan föräldrar och<br />
skolledningen inom Ronnaskolan. En insats kallad ”Kulturombudsman på<br />
Ronnaskolan” genomfördes därför med början år 2000. Insatsen bestod av tillkomsten<br />
av ny tjänst som togs fram av en arbetsgrupp bestående av rektorn på Ronnaskolan, en<br />
lokal tjänsteman samt en representant från St:Afrems församling. Tjänsten bestod av<br />
att utveckla nätverk mellan exempelvis olika föreningar och församlingar, vara en länk<br />
mellan skolledning och föräldrar samt att ansvara för vissa föräldrasamtal. En man<br />
med syriansk bakgrund anställdes för tjänsten, vilket sågs som en styrka eftersom<br />
denna grupp utgör en stor majoritet i Ronna (Hajighasemi et al, 2006, s.83).<br />
Kulturombudsmannen fick snabbt ett positivt mottagande av elever, föräldrar och<br />
skolans personal. Tjänsten fick också stor massmedial uppmärksamhet eftersom den<br />
var först i sitt slag i landet. Denna insats fick skolpriset Spira år 2001 för ett<br />
framgångsrikt arbete inom skolan. Tjänsten ingick i ordinarie verksamhet år 2005.<br />
Som tidigare har nämnts innehöll storstadsarbetet i Södertälje många bra satsningar.<br />
Dock drabbades det av interna omorganiseringar. I Ronna fanns ett större lokalt<br />
missnöje över kommunens hantering av <strong>utvecklingsarbete</strong>t än i Hovsjö, vilket<br />
resulterade i avhopp i deras boenderåd (Hajighasemi et al, 2006, s.44).<br />
Poliskontor i Ronna invigs år 2006. Efter kravaller i Ronna i ordningsställdes 2006<br />
en liten polislokal i ett hyreshus i Ronna (sodertalje.se). För polisen handlade det om<br />
att ta tillbaka ett område som hade lämnats lite åt sitt öde och återuppbygga<br />
förtroendet för polisen. Ronna var det första av 27 lokala poliskontor i Stockholms län.<br />
Kontoren ligger i ”utsatta områden” och på varje kontor arbetar fyra till åtta poliser.<br />
Synlighet och samverkan med skola, fritidsgårdar och andra aktörer i kommunerna är<br />
viktiga delar i arbetet. Fokus ligger på ungdomar, trafik och droger – ofta tätt kopplade<br />
till varandra. I Stockholmspolisens årsredovisning 2009 står det att resultatet av dessa<br />
poliskontor har varit mycket positivt. De som bor i områden med lokala poliskontor<br />
har upplevt att polisen är mer närvarande. Kontakterna med unga har ökat och polisens<br />
samverkan med skola och socialtjänst har blivit bättre. För Ronnas del har poliser<br />
konstaterat att de som var kriminellt aktiva när kontoren invigdes fortfarande är det,<br />
men att man kan ha stoppat nyrekryteringen av kriminella (polistidningen.se,<br />
Utvecklingsplan för Ronna 2011, s.41). Brottsförebyggande rådet gjorde en<br />
utvärdering av hela satsningen som pekade på att områden med lokala poliskontor,<br />
däribland Ronna, överlag har haft en positiv utveckling avseende trygghetsfrågor<br />
mellan 2006-2010 (bra.se).<br />
Bilbyggarskola på Scania med start år 2006. Projektet genomförs varje sommar av<br />
kommunen och Scania. Målet har varit att väcka barnens teknikintresse och stärka<br />
integrationen i Södertälje. Barn mellan 8 och 12 år har varje sommar kunnat få bygga<br />
egna lådbilar med hjälp av yrkesmän och närvaro av fritidspedagoger. Bilarna har<br />
sedan skänkts till olika förskolor. Hälften av barnen har varit boende i Ronna och<br />
Hovsjö och den andra hälften har haft Scaniaanställda föräldrar. Gymnasieungdomar<br />
har varje sommar fått sommarjobba med att dokumentera satsningen. Projektgruppen<br />
som har ansvarat för satsningen har bestått av lärare på Scanias Industrigymnasium.<br />
Satsningen har varit populär bland de deltagande barnen, fritidspedagogerna och<br />
lärarna från Industrigymnasiet (sodertalje.se). Flera elever som nyligen har sökt till<br />
Scania Industrigymnasium gick Bilbyggarskolan 2006 och 2007 (karriar.scania.com).<br />
Effektiv samverkan i Södertälje (ESS) startades år 2008. En samverkansmodell<br />
skapades 2008 mellan Södertälje polismästardistrikt och Södertälje kommun.<br />
42
Samarbetet syftar bland annat till att öka tryggheten hos medborgarna och förebygga<br />
brott. ESS omfattar fem geografiska områden i trygghetsarbetet, där Ronna ingår i ett<br />
sådant. Hittills har samarbetet bland annat lett till ett belysningsprojekt i stadsdelen<br />
Ronna (sodertalje.se).<br />
Arbeten för trafiksäkerhet år 2009-2011. År 2009 genomförde Södertälje kommun<br />
lokala arbeten i Ronna för trafiksäkerheten i form av 30-zoner inom stadsdelen<br />
(sodertalje.se). Under 2011 genomfördes en upprustning av genomfartsgatan i centrala<br />
Ronna (Utvecklingsplan för Ronna 2011, s.33).<br />
Ronna spontanidrottspark invigs år 2010. En stor grusplan vid Ronnaskolan<br />
byggdes om till en spontanidrottspark och invigdes år 2010 efter det att kultur-och<br />
fritidsnämnden hade avsatt 2.6 miljoner kronor för detta ändamål. Även Graflunds<br />
Bostäder bidrog till finansieringen. Här kan man spela beachvolleyboll, fotboll (två 5manna<br />
konstgräsplaner), basket och åka skridskor på vintern. Satsningen började<br />
planeras 2009 av en arbetsgrupp bestående av representanter för kultur – och<br />
fritidskontoret, samhällsbyggnadskontoret och Ronnaskolan. Skolan utnyttjar<br />
anläggningen på dagarna och spontan-idrotten på eftermiddagar och kvällar. I<br />
samband med denna förändring utökades parkytorna intill Robert Anbergs väg och<br />
Ronna fick på så sätt en trevligare entréplats (sodertalje.se). Kultur-och fritidskontoret<br />
gav sedan utredarenheten i kommunstyrelsens kontor i uppdrag att utvärdera<br />
satsningen. Detta gjordes ett år efter invigningen. Fem fokusgrupper hade använts för<br />
att se vad brukarna tyckte om spontanidrottsparken. Där fastställdes det att projektets<br />
krav och förväntningar hade infriats med god marginal. Bland annat handlade det om<br />
att en övervägande majoritet tyckte att det har blivit en samlingsplats för Ronnaborna<br />
samt bidragit till att stadsdelen har fått en mer inspirerande entré. Kritik rörde bland<br />
annat tonårsflickornas bristande tillgång till fotbollsplanerna och att det saknas andra<br />
attraktiva aktiviteter för dem (Utvärdering av erfarenheterna kring Ronna<br />
spontanidrottspark, 2011, s.1-3).<br />
Sommarjobb åt ungdomar från 2010. År 2010 gav Telge bostäder sommarjobb åt<br />
ungdomar i Ronna. Satsningen fortsatte 2011. Exempel på arbetsuppgifter var att<br />
arbeta med att olja in bänkar och staket, rensa ogräs och plocka skräp. Till sin hjälp<br />
har ungdomarna arbetsledare från Telge Bostäder (Telgebo, nr 1 2011, s.4).<br />
Graflunds stambytesprojekt år 2011. Bostadsbolaget Graflunds har under de senaste<br />
åren genomfört takrenoveringar, hissrenoveringar och år 2011 startat ett<br />
stambytesprojekt där en första etapp har genomförts i Ronna. Genom<br />
informationskampanjer har kostnader för sophanteringsfrågor minskat i stadsdelen<br />
(Graflunds, Årsredovisning 2011, s.21).<br />
Ronnaelever får egen dator år 2012. Många av eleverna på Ronnaskolan är<br />
nyanlända till Sverige och en majoritet av eleverna har svenska som andraspråk. Detta<br />
har gjort att språket har varit en barriär mellan eleverna och utbildningen, men med<br />
datorerna är detta tänkt att förändras (altea.se). Samtidigt satsar Ronnaskolan på att bli<br />
bäst på IT i Södertälje kommun. Alla högstadielever i Ronnaskolan har av dessa<br />
anledningar fått varsin egen dator. Satsningen, som kostar närmare en miljon kronor<br />
per läsår, ska förhoppningsvis förbättra skolresultatet i skolan och leda till likvärda<br />
villkor för skolans alla elever (svt.se). Altea är leverantör av datorerna.<br />
43
Trollhättan ‐ Kronogården<br />
Kronogården är en stadsdel med drygt 5100 invånare som är dominerat av flerbostadshus och<br />
har ett tydligt markerat stadsdelscentrum där bebyggelsen är som tätast. Stadsdelen byggdes<br />
ut mellan åren 1964-1970 och är karakteristisk för tidens snabba utbyggnader av svenska<br />
städer. Stadsdelen ligger cirka 2 kilometer från tätorten och har god kollektivtrafik, men den<br />
är avgränsad från övrig bebyggelse av E45:an och järnvägen. Mellan perioden 2000-2010<br />
byggdes det knappt något nytt i Kronogården, trots detta ökade befolkningen med cirka 275<br />
personer (Bostadsförsörjningsprogram 2011-2014, s.9). Många av de tidiga satsningarna i<br />
Kronogården var beroende av tillfälliga resurser och har haft karaktären av punktinsatser<br />
(Rebelius, 1998, s.18). Nedan följer åtgärder som har genomförts i Kronogården sedan 80talet.<br />
Renovering av punkthus år 1980. År 1980 påbörjade AB Eidar, det kommunägda<br />
bostadsbolaget, en omfattande renovering av Kronogårdens alla punkthus. Sedan dess<br />
har punkthusen successivt rustats upp och byggts om (Rebelius, 1998, s.13). Trots<br />
satsningar på den fysiska miljön har stadsdelen inte ”laddats” om till något mer<br />
positivt och attraktivt (Herrman, 2004, s.7).<br />
Kronogårdsprojektet i början på 90-talet. I början på 90-talet genomförde AB<br />
Eidar detta projekt som bland annat innebar ett nytt musikhus, nya tvättstugor samt en<br />
uppfräschning av garagefasader och utemiljöer. Under 93-94 rustade bolaget också<br />
upp lägenheter, husfasader, entréer och utemiljöer (Rapport Kronogården, 2005, s.7).<br />
Ombyggnationer på tidigt 90-tal. För att komma till rätta med stora vakanser, samt<br />
för att bryta den monotona upprepningen av 13 likadana punkthus, valde<br />
bostadsbolaget Eidar AB att vidta förändringsåtgärder. Dessa bestod huvudsakligen av<br />
ombyggnationer med inriktning mot speciella grupper och behov. I början av 1990talet<br />
byggdes ett av de mittersta husen i området, i närheten av centrumanläggningen,<br />
om till seniorboende – Bo55. Huset försågs med en extra åttonde våning där<br />
lägenheterna fick stora takterrasser. I bottenvåningen byggdes ett gemensamt kök och<br />
en samlingslokal. På varannan våning inrättades tvättstugor. Ytterligare två av<br />
punkthusen byggdes om till studentlägenheter och i ett fjärde hus byggdes två<br />
våningar om till gruppbostäder för hyresgäster med omsorgsbehov (Rörby, 1996,<br />
s.51).<br />
Kronogårdsprocessen år 1994-1996. Kronogårdsprocessen var huvudsakligen<br />
finansierat av kommunen, men fick bidrag från Arbetslivsfonden och i ett senare skede<br />
även från ”Blommanpengarna”. Huvudsyftet var att bryta utvecklingen mot en<br />
tilltagande segregation i boendet (Rebelius, 1998, s.16). Målen med processen var<br />
ökad delaktighet och ökat ansvar för de boende över den egna boendemiljön, en mer<br />
utvecklad samverkan mellan olika verksamheter och personalgrupper samt större<br />
utrymme för personalens egna initiativ (Rebelius, 98, s.8). Några av resultaten av<br />
Kronogårdsprocessen var att biblioteket utvecklades som informationscentral och<br />
mötesplats, en ny lekplats i torgets närhet byggdes samt att en ny stadsdelsförening<br />
kallad ”Nya Kronogården 2006” invigdes 1995. Uppföljningar av<br />
Kronogårdsprocessen visade att förståelsen för de boendes behov hade ökat samt att<br />
kommunala verksamheter hade utvecklats (Rapport Kronogården, 2005, s.7; Rebelius,<br />
1998, s.9). Kronogårdens problem och tillhörande lösningar under<br />
44
Kronogårdsprocessen var dock hämtad ur en problembild definierad av politiker och<br />
tjänstemän på kommunnivå (Herrman, 2004, s.24). Många boende var efteråt<br />
missnöjda eftersom de kände att det inte hade skett någon förankring hos dem när<br />
projektet initierades (Karlsson, 2009, s.25).<br />
Kolonilotter år 1998. Ett kolonilottsområde inrättades i Kronogården 1998.<br />
Stadsdelsföreningen Nya Kronogården 2006 fick ansvara för skötseln av området<br />
(Integrationsverket, 2002, s.84).<br />
Trygg i Trollhättan år 2005. Detta var ett projekt som startade efter initiativ av<br />
Arbetsmarknads – och socialförvaltningen och som finansierades av Folkhälsorådet.<br />
Tanken med projektet utgick från tre olika punkter: mobilisera vuxenvärlden, fånga<br />
upp ungdomar i ett tidigt stadium innan de trampar snett samt aktivera föreningslivet<br />
(Andersson, 2008, s.21). Kronogården valdes till pilotområde. En pappaförening<br />
bildades som vände sig till dem som ville ta en mer aktiv del i sina barns<br />
uppväxtförhållande och närmiljö. Bland annat genomförde de nattvandringar på<br />
Kronogården (trollhattan.se). En mammaförening bildades sedan med syfte att<br />
förstärka mammarollen, utveckla kvinnors sociala liv och aktivera mammor utanför<br />
familjernas nätverk (Andersson 2008, s.22) Med koppling till den andra punkten<br />
bildades en ungdomskommitté där över 60 ungdomar var aktiva. Ungdomskommitténs<br />
syfte var att arbeta för att vara goda förebilder och skapa en aktiv fritid för ungdomar.<br />
Ungdomskommittén ordnade olika aktiviteter i Kronogården efter ungdomarnas egna<br />
önskningar; det kunde exempelvis vara dans, fotboll, styrketräning, och simning.<br />
Ungdomarna arbetade även med ”unga hjälper gamla”, en verksamhet där ungdomar<br />
hjälpte äldre personer med deras vardagsbehov (Andersson 2008, s.22). Polisen<br />
noterade minskad brottslighet sedan ”Trygg i Trollhättan” startade. De boende som<br />
var involverade i föreningarna beskrev arbetena i positiva ordalag (Andersson, 2008,<br />
s.35).<br />
Förändringar av innergård år 2006-2007. År 2006-2007 genomfördes en<br />
totalförändring av en innergård på Lantmannavägen 40 på uppdrag av AB Eidar.<br />
Marker öppnades upp genom att mycket sly och buskage togs bort av bostadsbolagets<br />
fastighetsskötare. Detta möjliggjorde att två landskapsarkitekter kunde anlägga<br />
kurviga betongbänkar, mer grönytor och plantera cirka 300 plantor. Detta följdes upp<br />
av belysning av träden i närområdet (Eidar entré, 2006, s.2).<br />
Kronan – samlokalisering av kulturhus/ skola F-9 invigs år 2009. Huset och dess<br />
verksamheter invigdes i Kronogårdens centrum inför höstterminen 2009 efter nästan<br />
två års byggande (Riktlinjer för Förnyelse av Kronogårdens centrala delar, 2009, s.3).<br />
Satsningen kostade cirka 100 miljoner kronor. Skolan har plats för 440 elever och<br />
redan första året var alla skolplatser fyllda. Huset ska möta behovet från den växande<br />
befolkningen och ha målsättningen ”en skola mitt i området”. Kronan ska utgöra ett<br />
nav i stadsdelen, där många olika verksamheter likt bibliotek, fritidsgård och<br />
föreningsverksamheter samverkar för att skapa goda förutsättningar för möten mellan<br />
olika ålders- och befolkningsgrupper (Trollhättans stad, oktober rapportering, 2009).<br />
Satsningen är en av de största investeringarna som har gjorts i stadsdelen.<br />
Arbete – Företagsamhet i Kronogården med start år 2009. Detta var ett<br />
samverkansprojekt finansierat av EU via ESF. Det fanns en stor bredd av<br />
medverkande aktörer i projektet för att skapa en bredd i möjliga insatser: Trollhättans<br />
45
Stad, Arbetsförmedlingen, Högskolan Väst, Dalslands Folkhögskola, Kraftcentrum,<br />
Primärvården, Företagarna i Trollhättan, det kommunala bostadsbolaget Bostads AB<br />
Eidar, Svensk Handel Trollhättan, Coompanion Fyrbodal och Stiftelsen<br />
Nyföretagarcentrum (ESF Slutrapport genomförande, 2012, s.1). Projektet hade två<br />
huvudspår, anställningsbarhet och ökat företagande. Projektet riktade sig först och<br />
främst till arbetslösa med utomnordisk bakgrund med minst två års bosättningstid i<br />
Sverige och boende i Kronogården. En bärande idé med projektet var att bygga upp en<br />
struktur som stödjer och uppmuntrar deltagaren till inlärning av nya kunskaper och<br />
färdigheter. Deltagarna gick genom olika faser. Första fasen innebar förbättrade<br />
kunskaper i svenska språket på folkhögskolan (om deltagarna har tillräckliga<br />
kunskaper kunde denna fas avstås). Fas två bestod av arbetsprövning på lämplig<br />
arbetsplats eller starta-eget kursen. I fas 3 ingick arbetsplatsförlagd arbetsträning och<br />
coachning. Samarbetet mellan alla deltagande aktörer sägs ha fungerat mycket bra.<br />
Cirka 30 % fick anställning och 36 % var i studier efter satsningen (ESF Slutrapport<br />
genomförande, 2012, s.2). Förutsättningar för målgruppen att starta eget var dock<br />
besvärliga på grund av deras mycket utsatta situation, vilket har inneburit att bara ett<br />
fåtal har gjort det. Målsättningarna för projektet var också högt ställda (40 % i arbete),<br />
vilket ledde till resultat som inte nådde målen (ESF Slutrapport genomförande, 2012,<br />
s.2). Resultaten ses ändå som väldigt goda, även om det inte med säkerhet enbart kan<br />
tillskrivas projektets förtjänst.<br />
Bovärdskontor år 2010. Kronogårdens Bovärdskontor flyttades till Kronogårdstorg<br />
år 2010 för att göra det mer synligt och lättillgängligt. Två år tidigare hade bovärdarna<br />
fått mer specialiserade ansvarsområden och områdeskontoret fick förbättrade<br />
öppettider (AB Eidar, Årsredovisning 2010, s.8).<br />
Ny spontanidrottsplats invigdes år 2010. Idrottsplatsen kan liknas vid en hockeyrink<br />
med underlag av konstgräs. Den är speciellt tänkt för fotboll och basket. Det lämpar<br />
sig också för innebandy utomhus. Kostnaden för anläggningen uppgick till 1,5<br />
miljoner kronor, varav 600 000 kronor kom från Västergötlands idrottsförbund och<br />
resten från Trollhättans Stad (trollhattan.se).<br />
Projekt riktat mot ungdomar och föreningslivet år 2010. IFK Trollhättan fick år<br />
2010 drygt 870 000 kronor av statliga Ungdomsstyrelsen. Pengarna var öronmärkta<br />
för att läggas på ett projekt som riktar sig mot att få inaktiva ungdomar i åldrarna<br />
mellan 12-25 år att delta i föreningslivet. Satsningen riktade sig till ungdomar i<br />
Kronogården och Lextorp och flera föreningar fick chansen att visa upp sig. På så sätt<br />
kunde de eventuellt rekrytera nya medlemmar. Projektets syfte var att<br />
fotbollsföreningen tillsammans med Trollhättans Stad skulle ta reda på vad<br />
ungdomarna i stadsdelen ville göra på sin fritid. Ungdomarna själva gavs också<br />
chansen att starta egna föreningar. IDK Trollhättan var huvudansvarig (trollhattan.se).<br />
Lokalt poliskontor år 2011. År 2011 fick Kronogården och Lextorp en egen liten<br />
polisstyrka. Fyra så kallade tillitspoliser fokuserar på att förhindra nyrekryteringen till<br />
kriminella gäng i de två områdena (ttela.se)<br />
46
Växjö ‐ Araby<br />
Araby är en stadsdel i Växjös tätort med drygt 6000 boende (scb.se). Araby byggdes ut mellan<br />
åren 1963-1971 och har en fysisk struktur dominerad av lamellhus i tre till fyra våningar.<br />
Samtliga lägenheter i bostadsbeståndet är hyresrätter förvaltade av de två kommunala bolagen<br />
Växjöhem AB och Hyresbostäder i Växjö AB. Araby ligger nära Växjö Centrum och<br />
naturområden. Trots närheten till Växjö Centrum beskrivs stadsdelen som isolerad och<br />
avskärmad från övriga tätorten av omkringliggande vägar och stora parkeringsytor. Områdets<br />
styrkor är bland annat dess strategiska läge nära tätortens centrum, ett aktivt föreningsliv,<br />
mycket grönska, stor stadsdelspark samt tillgång till mötesplatser (Bunar, 2011, s.42). Innan<br />
Växjö kommun 2007 tecknade ett lokalt utvecklingsavtal med staten hade kommunen inte<br />
haft egna långsiktiga utvecklings – och antisegregerande program för Araby, trots en god<br />
kännedom om stadsdelen inneboende problematik (Bunar, 2011, s.30-32, Planprogram för<br />
Araby, 2009, s.4). Det har med andra ord saknats ett genomtänkt och strukturerat helhetsgrepp<br />
om segregationen i Araby. Nedan följer åtgärder som har genomförts i Araby.<br />
Ändring av planen för Dalbo centrum år 1986. Dalbo centrum är Arabys<br />
stadsdelscentrum. Genom en ändring av regleringen av markanvändningen från handel<br />
till bostäder och centrumuppbyggelse möjliggjordes uppförandet av bland annat<br />
servicehus, dagcentral och vårdcentral intill Dalbo centrum. De nya huskropparna fick<br />
en utformning som avvek mot de befintliga bostadshusen och centrumhusen (Ketola,<br />
1998, s.4).<br />
Arabyprojektet år 1996-1999. Projektet ingick i <strong>Boverket</strong>s Sydlänsprojekt som<br />
syftade till att öka det lokala inflytandet med samhällsplaneringen som instrument<br />
(Ketola, 1998, s.1). Aktiva aktörer var kommunen, Växjöhem AB, Hyresbostäder i<br />
Växjö AB, hyresgästföreningen, Polisen, Landstinget, Arbetsförmedlingen,<br />
Försäkringskassan, lokala föreningar samt olika studieförbund. Under Arabyprojektet<br />
genomfördes fysiska åtgärder likt: Anläggning av en ny fotbollsplan,<br />
iordningsställande av Arabyparken, en uppsnyggning av smalspåret genom Araby och<br />
öppnandet av Tallgården med café, kontor och lokaler. Tallgården är ett av de projekt<br />
som utpekades som framgångsrikt (Ketola, 1998, s.20). De fysiska åtgärderna<br />
kombinerades med diverse sociala insatser likt utbildningar för boende, IT-projekt<br />
samt försök till ökat engagemang från medborgarna. De flesta av dessa åtgärder<br />
upplevdes som positiva av boende och lokalt aktiva, även om det fanns tveksamhet<br />
kring vilka motiv och vems initiativ som hade lett till att olika projekt startats (Ketola,<br />
1998, s.16). Under Arabyprojektet ansågs det råda en bristande kommunikation mellan<br />
boende och kommunala tjänstemän och politiker. Hur åtgärderna inom Arabyprojektet<br />
hängde samman var också oklart och gemensamma strategier saknades (Ketola, 1998,<br />
s.28). Bostadsbolagens roll i Arabyprojektet var diffus. Bostadsbolagen ansågs inte<br />
själva ha sett beröringspunkter mellan de egna insatserna och utvecklingsprojektet.<br />
Bostadsbolagen såg främst till ”sina” delar av Araby, vilket inte främjade<br />
uppmärksamheten på vad som skiljde de olika delområdena åt (Ketola, 1998, s.28). De<br />
lokalt aktiva var ändå i regel nöjda med bostadsbolagens satsningar.<br />
Resurs Araby år 2008-2010. Detta var ett kommunalt projekt under det urbana<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t i Araby. Projektet bestod av kompetensutveckling och riktade sig<br />
mot arbetslösa i Araby i första hand och i andra hand Växjö som helhet. Coacher<br />
vägledde de deltagande om arbetsmarknadsmöjligheter, rådgivning kring deltagarnas<br />
47
hälsa samt utvidgning av deltagarnas sociala nätverk genom kontakter med föreningar<br />
utanför stadsdelen (Bunar, 2011, s.105). Kommunen ansökte om ekonomiska medel<br />
från ESF-rådet och blev beviljad 7.7 miljoner kronor för detta. Under det första året<br />
deltog 200 personer i olika åtgärder. En utvärdering efter ett års verksamhet visade på<br />
att insatsen hade bra kringorganisation, god tillgång på mötesplatser och bra verktyg<br />
att arbeta med gentemot deltagarna (Bunar, 2011, s.106).<br />
Nya företagslokaler år 2008. Araby har haft en brist på lokaler till företag som<br />
önskat etablera sig i stadsdelen. Genom det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t initierades<br />
åtgärder för detta. En arbetsgrupp bestående av Växjöhem AB, Hyresbostäder i Växjö<br />
AB, Näringslivskontoret, ALMI (en organisation för att främja utvecklingen av<br />
mindre företag)och kooperativet Macken jobbade med denna fråga med start 2008. I<br />
samband med detta upplät de kommunala bostadsbolagen Växjöhem AB och<br />
Hyresbostäder i Växjö AB en del av sina tvättstugor till personer som bland annat<br />
önskade få starta frisörssalong. Salongägarna betalade ingen hyra, men såg till att<br />
sköta skötseln av tvättstugorna (Bunar, 2011, s.102). De kommunala bostadsbolagen<br />
hade ansvaret för åtgärderna.<br />
Tjejer Emellan med start år 2008. Ett projekt initierat under det urbana<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t som går ut på att erbjuda tjejer aktiviteter, arrangemang och<br />
samhällsinformation. Projektet kom till efter önskemål från tjejer i Araby om<br />
förändringar av deras organiserade fritid eftersom fritidsgårdarna är dominerade av<br />
pojkars närvaro. En referensgrupp bestående av representanter från olika institutioner<br />
(Polisen och svenska kyrkan)och lokala eldsjälar bildades våren 2008 och fick 90 000<br />
kronor från tre kommunala förvaltningar för att utveckla en verksamhet med tjejer<br />
som målgrupp. Projektet fick även 1.2 miljoner kronor i anslag från Allmänna<br />
arvsfonden i juni 2009. Även om projektet i sig inte var ett direkt resultat av det lokala<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong>t fick det en större dignitet som projekt tackvare det. Samtidigt sågs<br />
det som en del i ett sammanhang, där personal och ansvariga fick en känsla att det var<br />
en del i ett större <strong>utvecklingsarbete</strong> (Bunar, 2011, s.82). Tjejer Emellan är fortfarande<br />
aktivt i Araby.<br />
Projekt för Arabyparkens nya rosenträdgård och lekplats år 2009-2010. Boende<br />
hade efterfrågat fler aktiviteter och en tydligare parkkänsla i Arabyparken<br />
(Planprogram för Araby, 2009, s.10). Av denna anledning anlade kommunen en<br />
rosträdgård med ett femtiotal rosor som planterades hösten 2009. På lekplatsen finns<br />
plats för aktiviteter likt klätterlek, gungor, en asfaltplan för landhockey och basket<br />
samt en beachvolleyplan (vaxjo.se).<br />
Ombyggnation och renovering av Arabyskolan år 2011. Arbetet påbörjades 2009<br />
och färdigställdes 2011. Bland åtgärder kan nämnas att fritidsgården flyttades och<br />
öppnades upp mot Dalbo centrum, skolans innergård rustades upp, skolbyggnaden<br />
blev mer tillgänglig för rörelsehindrade och slöjdsalarna samt gymnastiksalen byggdes<br />
om (vaxjo.se). Detta är en fysisk åtgärd som har varit efterlyst sedan länge. Åtgärden<br />
är menad att leda till ökad attraktivitet, vilket kommer att medföra ökad trivsel och<br />
förhoppningsvis verka för att elever inte byter skola (Bunar, 2011, s.73).<br />
Arbetsgruppen bakom satsningen bestod av rektorer från de lokala skolorna, en<br />
doktorand i pedagogik, en koordinator samt en förvaltningschef. Olyckligtvis har<br />
åtgärden även visat att Araby genom detta riskerar att få ett överskott på lokaler och<br />
diskussioner om vad som ska göras åt detta har därför uppstått (Bunar 2012, s.34).<br />
48
Araby Park Arena och näridrottsplats år 2011. Enligt en undersökning gjord av<br />
Växjöhem AB visade det sig att hyresgästerna i Araby prioriterade ett allaktivitetshus i<br />
området (Växjöhem AB, 2007, Årsredovisning, s.6). Ett allaktivitetshus för idrott och<br />
kulturevenemang kom också att byggas vid namn ”Araby Park Arena”. Huset<br />
innehåller en sporthall samt ett spelrum för musik, dans, teater och konstutställningar.<br />
Verksamheten drivs av kultur- och fritidsförvaltningen, Växjöhem AB och<br />
Hyresbostäder i Växjö AB. Strax intill denna aktivitetshall finns bland annat en ny<br />
fotbollsplan. Arabys ungdomar påstår att många ungdomar från stadsdelen Teleborg<br />
kommer till Araby för att spela fotboll på den nya planen och umgås i aktivitetshallen<br />
(Bunar 2012, s.37). Tillkomsten av Araby Park Arena har dock även lett till viss<br />
otrygghet i närområdet eftersom yngre killar ”hänger” där och inte sällan slänger<br />
kommentarer efter förbipasserande. Sedan den lokala tidningen har rapporterat om<br />
detta har trygghetsvärdar, bland dem Arabybor, anställts. Dessa nyheter i media har<br />
givetvis inte bättrat på stadsdelens redan dåliga rykte (Bunar, 2012, s.69). Fysiska<br />
insatser, likt denna, är en bidragande orsak till att det händer mycket i Araby enligt<br />
stadsdelens ungdomar. Två vanliga beskrivningar som ungdomar ger området är att<br />
området sägs vara modernt och att allt är så nytt. Det har väckt en känsla av stolthet<br />
bland ungdomarna, inte minst i relation till andra områden i Växjö. Detta har ansetts<br />
varit särskilt viktigt för stadsdelens ungdomar eftersom deras identitet till stor del<br />
härrör från var de bor och vad området symboliskt står för, vilket leder till jämförelser<br />
mellan Araby och andra stadsdelar (Bunar 2012, s.71). Araby Park Arena har ingett en<br />
särskild stolthet bland ungdomarna i Araby (Bunar, 2012, s.79).<br />
Växjös höjdare invigs år 2011. Ett sextonvåningshus i Araby byggdes av det<br />
kommunala bostadsbolaget Växjöhem AB och stod klart hösten 2011. Huset är Växjös<br />
högsta byggnad. Detta hus är tänkt att bli ett nytt landmärke i stadsdelen och<br />
innehåller såväl lokaler för affärsverksamhet i botten (bland dem medborgarkontoret)<br />
och 44 stycken hyreslägenheter. Vid inflyttningen var allt uthyrt, såväl bostäder som<br />
lokaler (Växjöhem AB, 2011, Årsredovisning, s.4). Många av de inflyttade har<br />
kommit från andra delar av Växjö, vilket kan anses vara en framgång för en<br />
socioekonomiskt svag stadsdel som Araby (hemhyra.se). Växjös höjdare fick Växjö<br />
kommuns byggnadspris 2011 och har ingett en särskild stolthet både bland vuxna som<br />
bland ungdomar i Araby (Bunar, 2012, s.60-61).<br />
Ett konststråk anlades i Araby år 2011. Förhoppningen är att konststråket med sina<br />
olika utsmyckningar, likt väggmålningar, ska locka människor utifrån att besöka<br />
området. Samtidigt ska det också skapa naturliga mötesplatser för de boende<br />
(Växjöhem AB, Årsredovisning 2011, s.5). Bakom satsningen står Växjöhem AB och<br />
projektbyrån Wallride.<br />
Medborgarkontoret i Araby invigdes år 2011. Idén bakom satsningen var att<br />
komma närmare medborgarna och nå ut till olika målgrupper på ett helt annat sätt än<br />
vad myndigheter dittills hade förmått göra. Medborgarkontoret hyser mestadels<br />
kommunala representanter från olika förvaltningar. Sedan april 2012 har även<br />
Arbetsförmedlingen en förmedlare på plats. Medborgarkontorets uppgift är att ge<br />
vägledning och samhällsinformation till invånarna för att de ska kunna navigera rätt<br />
bland svenska myndigheter, men man har ingen myndighetsutövning. Den kommunala<br />
förvaltningen ”Arbete och Välfärd” står bakom satsningen (Bunar, 2012, s.48).<br />
49
Källförteckning<br />
Borås<br />
AB Bostäder i Borås, Borås Stad och Hyresgästföreningen (2007) Vad är viktigt för<br />
Hässleholmen och alla som bor här?<br />
AB Bostäder i Borås (2009) Årsredovisning 2009.<br />
AB Bostäder i Borås (2010) Årsredovisning 2010.<br />
Borås Stad (2009) Hässleringen. Revideras strategisk stadsdelsplan för Hässleholmen, Borås.<br />
Payoff (2011) Samhällsekonomisk utvärdering. Projekt Kedjan. Slutrapport, Borås.<br />
http://www.bt.se/nyheter/boras/tva-nya-rondeller-till-hassleholmen(415957).gm<br />
http://www.boras.se/forvaltningar/tekniskaforvaltningen/tekniskaforvaltningen/parkochgrono<br />
mraden/varaparker/fjardingsparken.4.82f0a312665003f0d800055314.html<br />
http://www.boras.se/forvaltningar/stadsdeloster/stadsdelsforvaltningenoster/aldreomsorg/aldre<br />
omsorg/vardochomsorgsboende/vardochomsorgsboende/vaglangdsgatan153.4.e16926112bcd<br />
91ede6800057313.html<br />
http://www.boras.se/download/18.30e3e01312f0c73b07d8000749/Kulturn%C3%A4mnden.p<br />
df<br />
http://www.boras.se/forvaltningar/stadsdeloster/stadsdeloster/bibliotekochkultur/hasslehusbibl<br />
iotek.4.e16926112bcd91ede6800060055.html<br />
http://www.bostader.boras.se/index.php?page=areainfo_512 (2012-06-29).<br />
http://www.bostader.boras.se/index.php?page=Fiberprojekt.<br />
http://www.splitvisionboras.se/www/live/splitvision/standard1.aspx?TreeID=4004<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=95&artikel=940318<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=95&artikel=3784121<br />
http://www.ma-arkitekter.se/?p=299<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
http://www.tv4play.se/nyheter_och_debatt/nyheterna_boras?title=norrby_och_hassleholmen_<br />
far_utokad_service&videoid=1305888.<br />
Göteborg<br />
Andersson, Åsa (2004) Bergsjön – del av segregerad storstad, Göteborgs universitet,<br />
Göteborg.<br />
50
Bostadsbolaget (2010) Trivas nr 1 2010. En tidning för dig som bor hos Bostadsbolaget,<br />
Göteborg.<br />
<strong>Boverket</strong> (2004) Från två till 120 anbud – En rapport från Gårdstensbostäder om sänkta<br />
byggkostnader och lägre hyror vid upphandling av ombyggnad av flerbostadshus i Göteborg,<br />
Karlskrona.<br />
<strong>Boverket</strong> (2005) Förnyelse för hållbar utveckling i olika boendemiljöer, Karlskrona.<br />
<strong>Boverket</strong> (2007) Så fick miljonprogrammet ett nytt ansikte – En rapport från<br />
Gårdstensbostäder om ombyggnaden av flerbostadshus i östra Gårdsten, Göteborg,<br />
Karlskrona.<br />
<strong>Boverket</strong> (2008) Gårdsutveckling i miljonprogramområden, Karlskrona.<br />
Förvaltnings AB Framtiden (2001) Årsredovisning 2008.<br />
Förvaltnings AB Framtiden (2008) Årsredovisning 2008.<br />
Förvaltnings AB Framtiden (2011) Årsredovisning 2011.<br />
Gårdstensbostäder (2011) Årsredovisning 2011.<br />
Gårdstensbostäder (2007) Gårdsten 10 år senare, Göteborg.<br />
Göteborgs Stad (2005) Storstad. Om Storstadssatsningen i Göteborg, Göteborg.<br />
Göteborgs Stad (2008) Bergsjön. Beskrivning av stadsdelen, Göteborg.<br />
Göteborgs Stad (2011) Tillväxt Biskopsgården – Ett EU-projekt inom hållbar stadsutveckling<br />
2009-2011, Göteborg.<br />
Hansson, Einar (1989) Stadsstudier och stadsförnyelse – ett pedagogiskt perspektiv.<br />
Erfarenheter från Norra Biskopsgårdens Stadsstudiecentrum, Chalmers tekniska högskola,<br />
Göteborg.<br />
HjällboBostaden (2012) 13 år med HjällboBostaden, Göteborg.<br />
Holmberg, Helena (2009) Trygga, säkra, attraktiva stadsdelar. En utvärdering av lokala<br />
partnerskap mellan fastighetsägare, Kunskapsproduktion AB, Göteborg.<br />
Kuusela, Kirsti (1998) Projekt i Bergsjön. Bergsjöns framtid.<br />
Lökken, Kerstin (2004) ”Gårdsten det är mitt ställe – det är hemma”. Utvärdering av<br />
Storstadssatsningen i Gårdsten, Göteborgs universitet, Göteborg.<br />
Matsson, Birgitta (1983) Jovisst behövs arbetsplatser, men…Rapport om försök att etablera<br />
arbetsplatser i Gårdsten, Statens råd för byggnadsforskning, Stockholm.<br />
51
Schulz, Solveig, Jivén, Gunila, Malmqvist, Inga, Stenberg, Jenny och Lotta Särnbratt (2004)<br />
Arkitektur betyder. Om trygghet och trivsel i fyra stadsdelar. Rapport i utvärderingen av<br />
Storstadssatsningen i Göteborg, Chalmers Arkitektur, Göteborg.<br />
Stenberg, Jenny (2004) Hur får vi hela Göteborg engagerade i detta? Utvärdering av<br />
Storstadssatsningen i Norra Biskopsgården, Göteborgs universitet, Göteborg.<br />
Törnquist, Anders (2005) Allting förändras men ingenting förgås. Summerande utvärdering<br />
av Storstadssatsningen i Göteborg, Göteborgs universitet, Göteborg.<br />
Wahlström, Lage (2000) Trygghetsgruppen i Hjällbo. Ett exempel på brottsförebyggande<br />
arbete, Göteborgs universitet, Göteborg.<br />
http://www.framtiden.se/sv/Nyhetsarkiv/Nyhetsarkiv-2009/Vindkraftverket-i-Gardsten-invigt/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Om-Gardstensbostader/Gardstens-Milstolpar/Invigning-<br />
Dalen/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Om-Gardstensbostader/Gardstens-Milstolpar/Bankomat/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Om-Gardstensbostader/Gardstens-<br />
Milstolpar/Trygghetsgruppen/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Om-Gardstensbostader/Gardstens-Milstolpar/Snabbuss-<br />
Gardsten/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Om-Gardstensbostader/Gardstens-<br />
Milstolpar/Salviaterrassen/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Om-Gardstensbostader/Gardstens-<br />
Milstolpar/Vindkraftverket/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Leva-i-Gardsten/Gardstensbyran/<br />
http://www.gardstensbostader.se/sv/Leva-i-<br />
Gardsten/Gardstensbyran/http://www.byggindustrin.com/nyheter/omgorningen-av-gardstengav-samhallsekon__5157<br />
http://www.goteborgslokaler.se/sv/gardstencentrum/Om-Torget/<br />
http://www.goteborgslokaler.se/hjallbocentrum/<br />
http://www.goteborgslokaler.se/sv/bergsjoncentrum/Om-Torget/<br />
http://www.goteborgslokaler.se/sv/Aktuellt/EU-projektet-Centrumutveckling-i-Partnerskapar-nu-avslutat-/<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=2936316<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=3848269<br />
52
http://www.hemhyra.se/artikel/vastra-gotaland/premiar-solceller-pa-hyreshus-i-hjallbo-1828<br />
http://www.hemhyra.se/artikel/vastra-gotaland/nu-startar-kameraovervakningen-i-norrabiskopsgarden-3716<br />
http://www.hemhyra.se/artikel/trygghet/ljus-i-tunneln-ska-oka-tryggheten-8212<br />
http://www.vartgoteborg.se/prod/sk/vargotnu.nsf/1/naringsliv,friskvaderstorget_uppfraschat<br />
http://www.solvadersbyn.se/<br />
https://www.bostadsbolaget.se/For-vara-hyresgaster/Listsida---kategorier/Naridrottsplatsen-<br />
Vaderleken-invigd/<br />
https://www.bostadsbolaget.se/Om-bostadsbolaget/Pressrum/Pressmedelandenyheter/Omradet-har-blivit-tryggare-och-det-gor-att-jag-vill-fortsatta-bo-har-/ <br />
http://www.mynewsdesk.com/se/pressroom/bostadsbolaget/pressrelease/view/sista-dagarnafoer-bostadsbolagets-uppskattade-sommarvaerdar-783516<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=4146531<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=4903933<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=1261637<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=2422&artikel=3951393<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=3138664<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=4552856<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=104&artikel=745754<br />
http://www.direktpress.se/goteborg/Nordost/Nyheter/Sankt-Malkekyrkan--Bergsjons-nyavackra-stolthet/<br />
http://www.goteborg.se/wps/portal/ServiceGuide?sgid=2274&sgtitle=Sandeklevshallen%20-<br />
%20Serviceguiden<br />
http://www.tryggaremanskligare.goteborg.se/pdf/ideblad/Spontanfotboll.pdf<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
Kristianstad<br />
AB Kristianstadsbyggen (2005) Årsredovisning 2005.<br />
AB Kristianstadsbyggen (2006) Årsredovisning 2006.<br />
<strong>Boverket</strong> (2010) Sammanställning av projekt som fått stöd för att stärka tryggheten i stads-<br />
och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv, Karlskrona.<br />
53
Hagerman, Lena (2010) Två år med det lokala utvecklingsavtalet. Gamlegården, Kristianstad.<br />
Hagerman, Lena (2011) Tre år med det lokala utvecklingsavtalet. Gamlegården, Kristianstad.<br />
Hagerman, Lena, Al-Burhan, Rasha och Amala Lindell (2011) Sammanställning och<br />
projektutvärdering av ”Sommarjobb – Unga vuxna på Gamlegården”, Kristianstad.<br />
Högskolan Kristianstad (2007) Familjehuset Näsby – en utvärdering för utveckling,<br />
Kristianstad.<br />
Svensson, Bertil (2012-08-30) Telefonintervju med områdeschef inom ABK<br />
http://www.kristianstad.se/sv/Kristianstads-kommun/Nyhetsarkiv1/Ljus-sprid-over-<br />
Gamlegarden/<br />
http://www.kristianstad.se/sv/Om-kommunen/Styrning-ochforvaltning/Forvaltningarna/Arbete-och-valfard/Barn--och-ungdomsenheten/Familjehuset-<br />
Nasby/<br />
http://www.kristianstadsbladet.se/incoming/article826464/Gamlegaringrdsparken-byggsom.html<br />
http://www.it-stugan-kristianstad.se/#itstugan.html<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
Landskrona<br />
Bostaden och Landskrona stad (2007) Centrum & Österlyftet. Tryggt boende, Landskrona.<br />
Brottsförebyggande rådet (2009) Kameraövervakning i Landskrona. En utvärdering,<br />
Stockholm.<br />
Engleson, Emma (2007) Landskrona. En stad med stor potential, Chalmers Tekniska<br />
Högskola, Göteborg.<br />
Gustafsson, Jenny & Lisa Ekström (2010) Ett lyft för civila samhället. Utvärdering av<br />
Centrum & Österlyftets inverkan på det civila samhället i Landskrona Stad.<br />
Landskrona hem (2011) Årsredovisning 2011.<br />
Landskrona stad (2004) Utvecklingsplan 2000+. På rätt kurs för hållbar utveckling,<br />
Landskrona.<br />
Landskrona stad (2007) Centrum – och Österlyftet. Strategisk Stadsdelsplan 2007,<br />
Strategikontoret, Landskrona.<br />
Landskrona Stad (2010) Landskronas vägval – antingen eller…Stadsdirektör Peter Billquist,<br />
Landskrona.<br />
54
Landskrona stad och Polisen (2012) Trygghetsvandringar. En rapport om<br />
trygghetsvandringar och Landskrona.<br />
Landskrona stad (2012) PM Stadsbyggnadsstrategi utkast, Landskrona.<br />
Rönnberg, Ingegerd (2004) Slitet kvarter fick nytt liv, Fastighets Folket nr 1 2004.<br />
http://landskrona.lokaltidningen.se/centrum--%C3%B6sterlyftet-har-avslutats-<br />
/20100914/artikler/100919890/.<br />
http://www.landskrona.se/Invanare/Trafik--teknik/pagaende-projekt/Saluhallstorget.aspx.<br />
http://mobil.hd.se/landskrona/2012/05/21/osterupprustning-smygstartar-pa/<br />
http://mobil.hd.se/landskrona/2011/12/18/kommunen-ointresserad-av-lyft-i/<br />
http://mobil.hd.se/landskrona/2010/03/19/byggstart-till-hosten-av-fler-hus/<br />
http://mobil.hd.se/landskrona/2010/02/12/slut-pa-kameraovervakning-i/<br />
http://mobil.hd.se/landskrona/2012/02/21/fritt-fram-for-fri-parkering-pa/<br />
http://www.landskronahem.se/uploads/file/pdf/arsredovisningar/LaHem_redov_2005.pdf<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
http://www.cityidrott.se/index.php/vad-aer-cityidrott<br />
Malmö<br />
Andersson, Berit, Liedholm, Marianne, Otterbeck, Jens, Salameh, Eva-Kristina, Sörensen,<br />
Jill, Trulsson, Jenny och Sigrid Ullberg (2003) Fyra stadsdelar – fyra vägar mot integration.<br />
Storstadssatsningen i Malmö. Utvärdering av demokratiarbete och skolprojekt, Malmö Stad.<br />
Blomé, Gunnar (2010) Ekonomiska effekter relaterade till åtgärder i bostadsområden. Två<br />
praktiska exempel. Bilaga 3 till rapporten Social hållbar stadsutveckling – en<br />
kunskapsöversikt, <strong>Boverket</strong>, Karlskrona.<br />
Edström, Nina och Emil Plisch (2005) En känsla av delaktighet. En studie av<br />
underifrånperspektivet i Storstadssatsningen, Mångkulturellt centrum, Botkyrka.<br />
Liedholm, Marianne och Göran Lindberg (2006) Sevedssatsningen – ett försök med<br />
nätverksstyrning & Brobyggare mot skolor, sociologiska institutionen, Lunds universitet.<br />
Lööw, Johanna (2010) Odla i staden för välbefinnande. Om Sevedsbornas upplevelser av<br />
Barn i stans odlingsprojekt, Sveriges lantbruksuniversitet, Alnarp.<br />
Malmö stad (2010) Områdesprogram för ett socialt hållbart Herrgården, Rosengård<br />
stadsdelsförvaltning, Malmö.<br />
Malmö stad (2012) Planprogram Herrgården och Rosengårdsfältet, Malmö.<br />
55
MKB (2007) Kundtidning Nr.4, Malmö.<br />
http://www.malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Rosengard/Forebyggande-ochfritidsverksamhet/Bricks---ungdomsverksamhet-16-25-ar.html<br />
http://malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Rosengard/Pa-gang-i-<br />
Rosengard/Rosengardsbadet.html<br />
http://www.malmo.se/Medborgare/Idrott--fritid/Idrottsanlaggningar/Ishallar.html<br />
http://www.malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Rosengard/Pa-Gang/Byggen-stadsmiljo.html<br />
http://malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Sodra-innerstaden/Seved-/Motesplats-<br />
Seved.html<br />
http://www.malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Rosengard/Nyhetsarkiv-<br />
Rosengard/Nyhetsarkiv-Rosengard/3-25-2010-Fler-socialarbetare-pa-narpolisen-i-<br />
Rosengard/Polisen-ser-positivt-pa-samarbetet.html<br />
http://www.malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Sodra-Innerstaden/Seved-/arkivseved/10-15-2010-Battre-belysning-pa-Seved.html <br />
http://www.malmo.se/Kommun--politik/Sa-arbetar-vimed.../Omradesprogram/Nyheter/Nyheter-omradesprogram/4-7-2011-Bricks-Music-Factoryar-invigt.html <br />
http://malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Sodra-innerstaden/Seved-/arkivseved/7-24-2012-Bolltrix-pa-nya-planen.html <br />
http://malmo.se/Kommun--politik/Om-oss/Stadsdelar/Sodra-Innerstaden/Seved-/arkivseved/8-11-2011-Ung-i-Seved-bytte-kvastar-mot-fiskespon.html<br />
http://www.malmo.se/Medborgare/Kultur--noje/Arena-305/Arena-305/Historik.html<br />
http://www.sydsvenskan.se/inpa-livet/drommen-om-landet-lever-i-stan/<br />
http://www.drommarnashus.se/historik.aspx<br />
http://www.hemhyra.se/artikel/skane/klartecken-kameraovervakning-pa-seved-nattetid-11294<br />
http://www.hemhyra.se/artikel/skane/satsningen-pa-seved-summeras-12546<br />
http://mosaika.wordpress.com/2008/03/<br />
http://www.odlaistan.nu/omoss/<br />
56
http://www.barnistan.info/<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=96&artikel=3822432<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=96&artikel=5122627<br />
Stockholm<br />
AB Stockholmshem (1998) Stadsdelsskrift om Rinkeby, Stockholm.<br />
<strong>Boverket</strong> (2010) Socialt hållbar stadsutveckling – en kunskapsöversikt, Karlskrona.<br />
Bunar, Nihad (2004) Det går bra, men det ser fortsatt dåligt ut. Organisationen och<br />
tillämpningen av lokala utvecklingsavtal i Stockholms kommun, Södertörns högskola,<br />
Huddinge.<br />
Governo (2010) Järvalyftet – erfarenheter och utvecklingsmöjligheter, Stockholm.<br />
Hanström, Maj-Britt och Rolf Johansson (1994) Rinkeby. Förort i förvandling, avdelningen<br />
för byggnadsfunktionslära, KTH, Stockholm.<br />
Kings, Lisa (2004) När centrala direktiv möter lokala aktörer. Storstadssatsningen i Tensta<br />
och Rinkeby, Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Ljungar, Erik (2004) Ställföreträdande nätverk? Tillväxt – och arbetsmarknadsinsatser inom<br />
Storstadssatsningen i Tensta och Rinkeby, Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Ländin, Annsofie (2004) ”…och förvaltningen ska vara med…” Målområdet Trygghet och<br />
trivsel inom Storstadssatsningen i Stockholms stad, Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Olson, Lina (2008) Den självorganiserade staden. Appropriation av offentliga rum i Rinkeby,<br />
Lunds universitet, Lund.<br />
Pappas, Christos (2008) Ett Folkets Hus i världens mitt. En bok om Rinkeby då och nu,<br />
Premiss förlag, Stockholm.<br />
Stockholms Stad (2002) Boutställning i Tensta. Förstudie, Stockholm.<br />
Stockholms stad (2009) Trygghet i fastigheter och utemiljö / Brottsförebyggande rådet i<br />
Rinkeby-Kista, Rinkeby-Kista stadsdelsförvaltning, Stockholm.<br />
Stockholms Stad (2011) Rinkeby-Kista 2011. Stadsdelsområdet, Stadsdelsnämnden,<br />
Stadsdelsförvaltningen, Stockholm.<br />
Stockholms Stad (2012) Checklista våren 2012. 100 punkter för ett bättre Järva! – på väg<br />
mot ett Stockholm i världsklass, Stockholm.<br />
Stockholms Stad (2012) Järva 2030. Framtidsvisionen blir verklighet, Stockholm.<br />
http://www.bergkrantz.se/projekt/71<br />
57
http://www.stockholm.se/-/Nyheter/Trafik--Stadsmiljo/RK_Lekpark-rustas/<br />
http://www.stockholm.se/OmStockholm/Forvaltningar-ochbolag/Stadsdelsforvaltningar/Spanga-Tensta/Tensta-Parkour/<br />
http://www.stockholm.se/Fristaende<br />
webbplatser/Fackforvaltningssajter/Stadsledningskontoret/Jarvalyftet/dethanderpajarva/Obam<br />
aeffekten-gav-dromstart-for-Rinkebyakademien/<br />
http://www.stockholm.se/TrafikStadsplanering/Gator-och-torg/Belysning/Avslutadebelysningsprojekt/ <br />
http://www.stockholm.se/Fristaendewebbplatser/Fackforvaltningssajter/Stadsledningskontoret/Jarvalyftet/dethanderpajarva/Narfritidsgarden-inte-rackte-till/ <br />
http://www.stockholm.se/Fristaendewebbplatser/Fackforvaltningssajter/Exploateringskontoret/Rinkeby-Rinkebystraket-111/<br />
http://www.irinkeby.nu/Siteverktygdata/1/1/146/page5.htm<br />
http://www.rinkebyfolketshus.com/hist.html<br />
http://www.tenstacc.se/2b/<br />
http://www.svd.se/nyheter/inrikes/svarsalda-radhus-hyrs-ut_246729.svd<br />
http://tenstatraff.se/?page_id=3<br />
http://www.dn.se/debatt/stockholmsdebatt/sprid-inte-ross-konceptet-till-fler-stockholmsskolor<br />
http://www.tenstacentrum.com/web/Bredang_3.aspx<br />
http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=103&artikel=4347999<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
Södertälje<br />
Brottsförebyggande rådet (2011) Lokala poliser. Hinder och möjligheter med lokala<br />
poliskontor, Stockholm.<br />
Graflunds (2011) Årsredovisning 2011.<br />
Hajighasemi, Ali (2005) Att bryta den beständiga segregationen. Fallet Södertälje,<br />
Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Hajighasemi, Ali et al (2006) Slutrapport. Experiment, motstånd, makt. Det kommunala<br />
integrationsarbetet och storstadssatsningen i Södertälje, Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Lago, Lena (2011) Hovsjöbyggarna. Seminarium: Vad händer i Hovsjö? Hämtad från:<br />
http://www.youtube.com/watch?v=bqoaMMJzvuM<br />
58
Lawson, Adolphe (2002) Storstadssatsningen i Södertälje och Huddinge. En process för<br />
demokratiutveckling och förvaltningsförnyelse, Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Lindström, Jonas (2002) Ett demokratiskt experiment. Ronna och Geneta, Södertälje kommun,<br />
Södertörns högskola, Huddinge.<br />
Lindström, Jonas (2003) Storstadssatsningen i Södertälje. Strategier och arbetssätt i fyra<br />
bostadsområden. Delrapport i utvärderingen av Storstadssatsningen, Södertörns högskola,<br />
Huddinge.<br />
Södertälje kommun (2011) Utvärdering av erfarenheterna kring Ronna spontanidrottspark,<br />
tjänsteskrivelse, Kultur – och fritidsnämnden, Södertälje.<br />
Södertälje kommun (2011) Utvecklingsplan för Ronna. Ett projekt inom URBACT<br />
II/RegGov, Södertälje.<br />
Telge Hovsjö AB (2011, nr.3) Hovsjöbo, Södertälje.<br />
Telge Hovsjö AB (2008) Telge 2020, Södertälje.<br />
Telge Hovsjö AB (2008) Årsredovisning för Telge Hovsjö AB räkenskapsåret 2008.<br />
Telge Hovsjö AB (2009) Årsredovisning för Telge Hovsjö AB räkenskapsåret 2009.<br />
Telge Hovsjö AB (2010) Årsredovisning för Telge Hovsjö AB räkenskapsåret 2010.<br />
Telge Hovsjö AB (2011) Årsredovisning för Telge Hovsjö AB räkenskapsåret 2011.<br />
http://www.telge.se/TelgeHovsjo/Hovsjonatt/<br />
http://www.telge.se/TelgeHovsjo/Hovsjobyggarna/<br />
http://www.telge.se/ImageVault/Images/id_7823/scope_0/ImageVaultHandler.aspx<br />
http://www.sodertalje.se/Se--gora/Idrott/Spontanidrottsplatser/Hovsjokonstgrasplan/<br />
http://www.sodertalje.se/Se--gora/Idrott/Spontanidrottsplatser/Ronna-spontanidrottsplats/<br />
http://www.sodertalje.se/Stad-miljo--boende/Trafik--<br />
Stadsmiljo_/Parker_och_narnatur/Sa_har_blev_det/<br />
http://www.sodertalje.se/Nyhetsarkiv/Bilbyggarskola_pa_Scania__ett_stralande_samarbete_/<br />
http://www.sodertalje.se/Nyhetsarkiv/Nihan_Seyhan_fick_5i12-priset/<br />
http://www.sodertalje.se/Kommun-demokrati/Omkommunen/Press/Pressmeddelanden/Kommunen-bidrar-till-kampanjen-pa-natet-<br />
Tillsammans-kan-vi-gora-Sodertalje-battre/<br />
59
http://www.sodertalje.se/Stad-miljo--boende/Tryggare-Sodertalje/Trygghetsprogram/16punkter-for-okad-trygghet/ <br />
http://www.sodertalje.se/Kommun-demokrati/Omkommunen/Press/Pressmeddelanden/Hovsjo-fritidsgard-inviger-Internetcafe-ochstyrketraningsrum/ <br />
http://www.sodertalje.se/Kommun-demokrati/Omkommunen/Press/Pressmeddelanden/Biblioplaya_2006__Hovsjo_bibliotek_flyttar_till_strand<br />
en/<br />
http://www.sodertalje.se/Stad-miljo--boende/Tryggare-Sodertalje/Effektiv-samverkan/<br />
http://www.sodertalje.se/Nyhetsarkiv/Bilbyggarskola_pa_Scania__ett_stralande_samarbete_/<br />
http://www.lulea.se/download/18.4e7f29ae12bc946225a80001506/<strong>Urbant</strong>+<strong>utvecklingsarbete</strong><br />
+%C3%A5rsredovisning+2009.pdf<br />
http://polistidningen.se/2010/07/pa-kontoret-om-poliskontoren-i-stockholm/<br />
http://www.bra.se/bra/nytt-fran-bra/arkiv/nyheter/2012-04-02-lokala-poliskontor-har-for-attstanna.html<br />
http://www.svt.se/2.33538/1.2747427/ronnaelever_fick_egna_datorer<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
http://www.atea.se/pressmeddelanden/2012/ronnaskolan-i-soedertaelje-ska-foerbaettraresultaten-med-hjaelp-av-it/<br />
http://karriar.scania.com/pa_gang/nyheter/2012/sommarlov-pa-scania.aspx<br />
Trollhättan<br />
Andersson, Mikaela (2008) ”Jag trivs jättebra här, jag skulle aldrig flytta härifrån” – En<br />
kvalitativ studie om bilden av stadsdelen Kronogården och engagemanget för dess utveckling,<br />
Institutionen för socialt arbete, Mittuniversitetet.<br />
Europeiska socialfonden (2012) Arbete – Företagsamhet i Kronogården. Slutrapport<br />
genomförande.<br />
Herrman, Margaretha (2004) Kronogårdsprocessen – exemplet på ett nytt sätt att lösa<br />
samhällsproblem?, Högskolan i Trollhättan/Uddevalla<br />
Integrationsverkets Rapportserie (2002) Helhetssyn eller underifrånperspektiv? En<br />
jämförande analys av Blommansatsningen i Norrköping, Landskrona, Trollhättan och<br />
Eskilstuna, Integrationsverket, Norrköping.<br />
Karlsson, Madeleine (2009) Kronogårdsprocessen – en undersökning av ett riktat<br />
integrationsprojekt, Institutionen för socialt arbete, Mittuniversitetet.<br />
60
Rebelius, Karin och Bengt Söderström (1998) Exemplet Kronogårdsprocessen: En<br />
dokumentation, Integrationsberedningen, Svenska kommunförbundet, Stockholm.<br />
Rörby, Martin (red.) (1996) En miljon bostäder, Arkitekturmuseet, Stockholm.<br />
Trollhättans Stad (2009) Riktlinjer för förnyelse av Kronogårdens centrala delar,<br />
Kommunstyrelsens förvaltning, Trollhättan.<br />
Trollhättans Stad (2009) Oktoberrapportering för 2009 avseende stadsdelen Kronogården,<br />
Trollhättan.<br />
Trollhättans Stad, Bostadsförsörjningsprogram 2011-2014, Trollhättan<br />
http://www.trollhattan.se/Documents/Politik/Styrdokument/Planer/Bo%20i%20Trollh%C3%<br />
A4ttan%202011-2014.pdf<br />
http://www.trollhattan.se/Documents/Hallbartsamhalle/Folkhalsa/Kvinnofrid/Trycksaker/Friska%20tag%20%E2%80%93%20Om%20h%C<br />
3%A4lsa.pdf<br />
http://www.trollhattan.se/Startsida/Nyheter/Pressmeddelanden-2010/Pressinbjudan--Nyidrottsplats-i-Trollhattan1/#5<br />
http://www.mkc.botkyrka.se/biblioteket/Publikationer/trollhattan.pdf<br />
http://ttela.se/start/trollhattan/1.1396532-kronogarden-far-omradespoliser<br />
Växjö<br />
Bunar, Nihad (2011) Ett paraply för det gamla eller en grund för något nytt. Om urbant<br />
<strong>utvecklingsarbete</strong> i Växjö/Araby, Mångkulturellt centrum, Botkyrka.<br />
Bunar, Nihad (2012) Det händer saker hela tiden, men det är svårt att säga vad som är vad –<br />
Utvärdering av <strong>Urbant</strong> <strong>utvecklingsarbete</strong> i Växjö/Araby 2010-2011.<br />
http://www.vaxjo.se/-/VoFAB/Vi-bygger/Fardigstallda-byggen/Arabyskolan/<br />
Ketola, Katja (1998) Araby-projektet. En utvärdering av ett lokalt <strong>utvecklingsarbete</strong> i<br />
bostadsområdet Araby i Växjö, Blekinges Tekniska Högskola, Karlskrona.<br />
http://www.vaxjo.se/-/VoFAB/Vi-bygger/Fardigstallda-byggen/Aktivitetshall/<br />
Växjöhem AB (2005) Årsredovisning 2005.<br />
Växjöhem AB (2007) Årsredovisning 2007.<br />
Växjöhem AB (2011) Årsredovisning 2011.<br />
Växjö Kommun, Planeringskontoret (2009) Planprogram för Araby, Växjö Stad<br />
http://www.hemhyra.se/artikel/kronoberg/inflyttning-i-vaxjos-hogsta-hus-942<br />
http://www.scb.se/Pages/ThematicAreaTableAndChart____317531.aspx<br />
61
Urbana utvecklingsområden<br />
Om stadskvaliteters betydelse för attraktivitet och hållbar utveckling<br />
Juni 2012<br />
1
Innehåll<br />
1. Inledning<br />
1.1. Bakgrund<br />
1.2. Syfte<br />
1.3. Medverkande<br />
1.4. Stadsbyggandets betydelse för socialt hållbar utveckling<br />
1.5. Lista på sociala och rumsliga indikatorer<br />
2. Övergripande områdesanalys<br />
2.1. Kriterier för urbana utvecklingsområden<br />
2.2. Analys av de 15 urbana utvecklingsområdena<br />
2.3. Jämförelser<br />
3. Stadsbyggnadsstrategier<br />
3.1. Utveckla stadskvaliteter<br />
3.2. Koppla samman staden<br />
3.3. Bygg tätt och blandat<br />
3.4. Värna offentligt, gemensamt, privat<br />
3.5. Kombinera planering och dialog<br />
4. Avslutande refl ektion<br />
5. Referenser<br />
2
1. Inledning<br />
1.1. Bakgrund<br />
<strong>Boverket</strong> har inom ramen för arbetet med de 15 utvalda<br />
urbana utvecklingsområdena ett uppdrag att bygga upp<br />
och sprida kunskap som kan bidra till en positiv utveckling<br />
i stadsdelar med utbrett utanförskap. En viktig del i detta<br />
arbete är att knyta forskning närmare de kommuner som<br />
omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t. Denna rapport<br />
är ett led i arbetet med att öka kunskapen om på vilka sätt<br />
som stadsbyggandet kan bidra till en mer hållbar social och<br />
ekonomisk utveckling.<br />
1.2. Syfte<br />
Konsultuppdraget syftar till att ge en översiktlig bild av<br />
attraktiviteten i de 15 stadsdelar som enligt regeringsbeslut<br />
A2012/174/IU ska omfattas av det urbana <strong>utvecklingsarbete</strong>t.<br />
Uppdraget syftar också till att lyfta fram viktiga stadsbyggnadsstrategier<br />
till stöd för en mer hållbar social och<br />
ekonomisk utveckling.<br />
Spacescape AB ansvarar för innehållet i rapporten.<br />
<strong>Boverket</strong> har inte tagit ställning till de rekommendationer<br />
och slutsatser som presenteras<br />
1.3. Medverkande<br />
Alexander Ståhle, Spacescape<br />
Tobias Nordström, Spacescape<br />
Staffan Swartz, Spacescape<br />
Ann Legeby, Arkitekturskolan KTH<br />
Uppdragsledare på <strong>Boverket</strong>: Åsa Dahlin<br />
3
1.4. Stadsbyggandets betydelse för socialt hållbar utveckling<br />
Följande rapport redovisar översiktligt sociala<br />
och geografi ska förhållanden i de 15 urbana<br />
utvecklingsområdena. Även om de indikatorer<br />
som använts i områdesbeskrivningen ger en<br />
fi ngervisning om områdenas olika förutsättningar<br />
visar rapporten också på behovet av mer<br />
kunskap och mer omfattande analyser för att<br />
verkligen klargöra den byggda miljöns betydelse<br />
för socialt och ekonomiskt hållbar stadsutveckling.<br />
Med ‘byggd miljö’ menas här byggnader,<br />
anläggningar, gator, torg och parker.<br />
Stadsbyggnadsforskning har visat att den<br />
byggda miljön har en avgörande roll för stadens<br />
gångfl öden och i vilken omfattning platser<br />
används av såväl boende och besökare från<br />
andra stadsdelar. Exempelvis har bebyggelsetätheten<br />
och därmed befolkningsunderlaget visat<br />
sig vara av stor vikt för den lokala tillgången till<br />
service och handel. Stadsbyggnadsanalyser är<br />
således avgörande för att förstå hur stadsdelar<br />
kan utvecklas på ett mer hållbart sätt.<br />
För att exemplifi era behovet av relevanta<br />
stadsbyggnadsanalyser visar bilderna till höger<br />
två kartor av boendetäthet i Malmö. I den<br />
översta bilden redovisas boendetäthet inom<br />
varje basområde. Här förefaller stadsdelen<br />
Herrgården ha ett relativt stort underlag för<br />
service och handel. I den nedre kartan redovisas<br />
den “nåbara” boendetätheten inom ett<br />
gångavstånd. Avsaknaden av tydliga kopplingar<br />
i form av gator och gångvägar innebär här att<br />
stadsdelens underlag i själva verket är lågt.<br />
Exemplet illustrerar hur viktigt det är med<br />
relevanta stadsbyggnadsanalyser för förståelsen<br />
av stadsdelarnas behov och möjligheter.<br />
Inom ramen för denna utredning har det inte<br />
varit möjligt att genomföra analyser på en<br />
sådan detaljeringsnivå. Istället har en förenklad<br />
beskrivning av de 15 urbana utvecklingsområdenas<br />
förutsättningar gjorts med hjälp av<br />
statistik från SCB och en uppskattning utifrån<br />
kartmaterial i Eniro. De sociala förutsättningarna<br />
berör förvärvsfrekvens, gymnasiebehörighet<br />
och inkomstnivå i stadsdelarna. Dessa beskriver<br />
bland annat stadsdelarnas sociala utsatthet,<br />
humankapital och köpkraft. För att ge en bild<br />
av stadsdelarnas förutsättningar relativt andra<br />
stadsdelar i kommunen har statistiken jämförts<br />
med respektive kommunsnitt. De rumsliga<br />
förutsättningarna har beskrivits med hjälp av<br />
avståndet till city, boendetäthet, stadsdelens<br />
läge i staden (sammanhängande med andra<br />
stadsdelar eller isolerad) och centrumets läge<br />
inom stadsdelen. Dessa förutsättningar säger<br />
något om stadsdelarnas möjlighet till socialt<br />
och ekonomiskt utbyte med andra stadsdelar<br />
och underlaget för stadsliv, handel och service.<br />
Som kunskapsstöd inför det fortsatta arbetet<br />
har en lista på viktiga analyser sammanställts<br />
och stadsbyggnadsstrategier formulerats. Dessa<br />
berör vikten av att så väl utveckla grundläggande<br />
stadskvaliteter som förutsättningar för<br />
ett ökat socialt utbyte.<br />
Exempel på områdesstatistikens begränsningar:<br />
Stadsdelen Herrgårdens boendetäthet inom basområdet<br />
är stort..<br />
...men boendetäthet inom gångavstånd lågt och<br />
därmed också det lokala underlaget för service och<br />
handel.<br />
4
1.5. Lista på sociala och rumsliga indikatorer<br />
Här nedan beskrivs indikatorer som kan<br />
användas i framtida studier för att ge en<br />
mer relevant bild av de urbana utvecklingsområdenas<br />
förutsättningar för en<br />
Stadsbyggnad Byggnad Befolkning<br />
Indikatorer<br />
Sociala<br />
Inkomstnivå<br />
Åldersfördelning äldre<br />
Åldersfördelning barn<br />
Utbildningsnivå<br />
Arbetslöshet<br />
Bilinnehav<br />
Trångboddhet<br />
Funktionsblandning<br />
Rumsliga<br />
Lägenhetsfördelning<br />
Upplåtelseformer<br />
Lokaler i gatuplan<br />
Ägoförhållanden<br />
Befolkningstäthet<br />
Tillgänglighet i gatunät<br />
Serviceutbud<br />
Handelsutbud<br />
Närhet till grönområde<br />
Tillgång till lekplats<br />
Tillgång till arbetsplatser<br />
Regional tillgänglighet<br />
Närhet till kollektivtrafi k<br />
hållbar stadsutveckling. Flera av indikatorerna<br />
fi nns nämnda i rapporter från FN,<br />
EU och <strong>Boverket</strong> samt i olika forskningsrapporter.<br />
Analyser<br />
Medelinkomst (prisbasbelopp)<br />
% över 65 år<br />
% under 18 år<br />
% med högskolebehörighet<br />
% arbetslösa<br />
% av boende som äger minst en bil<br />
m2 boyta per boende<br />
% boende av arbetande<br />
% 1:or och 2:or av lägenhetsbeståndet<br />
% hyresrätter<br />
% av gator med lokaler<br />
% privat kvartersmark<br />
Boende och arbetande per km2<br />
Rumsintegration eller korsningstäthet<br />
Vård, skola, omsorg inom gångavstånd<br />
Handel (butiker) inom gångavstånd<br />
Gångavstånd till grönområde större än 0,25 ha<br />
Gångavstånd till lekplats<br />
Antal arbetsplatser inom cykelavstånd<br />
Restid till city med kollektivtrafi k<br />
Gångavstånd till hållplats<br />
Beskriver t.ex...<br />
Köpkraften<br />
Behovet av vård och omsorg<br />
Behovet av skolor<br />
Humankapital<br />
Ekonomisk utsatthet<br />
Bilberoendet<br />
Livssituation<br />
Stadslivets karaktär<br />
Lägenhetsutbud<br />
Lägenhetsutbud<br />
Utbudet av stadsgator<br />
Kommunens rådighet<br />
Underlaget för service och kollektivtrafi k<br />
Möjligt utbyte mellan stadsdelar<br />
Tillgänglig servicenivå<br />
Tillgängligt handelsutbud<br />
Rekreationsmöjligheter<br />
Lekmöjligheter<br />
Lokal arbetsmarknad<br />
Tillgång till regionens arbetsmarknad<br />
Bilberoendet<br />
5
2. Övergripande områdesanalys<br />
2.1. Kriterier för urbana<br />
utvecklingsområden<br />
Under 2011 erbjöds 32 svenska kommuner att delta i<br />
arbetet med att peka ut urbana utvecklingsområden.<br />
Utifrån följande kriterier valdes de 15 områdena ut.<br />
• Förvärvsfrekvens lägre än 52%<br />
• Långvarigt försörjningsstöd högre än 4,8%<br />
• Gymnasiebehörighet lägre än 70%<br />
• Fler än 4 000 invånare<br />
De 15 områdena är:<br />
Rinkeby, Stockholm<br />
Tensta, Stockholm<br />
Ronna, Södertälje<br />
Hovsjö, Södertälje<br />
Kronogården, Trollhättan<br />
Hässleholmen, Borås<br />
Gårdsten, Göteborg<br />
Bergsjön, Göteborg<br />
Hjällbo, Göteborg<br />
Norra Biskopsgården , Göteborg<br />
Araby, Växjö<br />
Gamlegården, Kristianstad<br />
Centrum-Öster, Landskrona<br />
Sofi elund, Malmö<br />
Herrgården, Malmö<br />
Kronogården/Trollhättan<br />
Gårdsten - Bergsjön - Hjällbo -<br />
Norra Biskopsgården/Göteborg<br />
Hässleholmen/Borås<br />
Centrum-Öster/Landskrona<br />
Araby/Växjö<br />
Sofi elund-Herrgården/Malmö<br />
Gamlegården/Kristianstad<br />
Rinkeby-Tensta/Stockholm<br />
Ronna-Hovsjö/Södertälje<br />
6
2.2. Analys av de 15 urbana<br />
utvecklingsområdena<br />
I analysen av de 15 urbana utvecklingsområdena har en mer förenklad analysmodell använts.<br />
Bakgrunden är projektets begränsade omfattning i tid och tillgängliga statistiska<br />
underlag. De använda indikatorerna kan trots allt ge en fi ngervisning om områdenas<br />
olika förutsättningar för attraktivitet, stadskvalitet och social integration.<br />
Sociala indikatorer (boende och arbetande)<br />
Förvärvsfrekvens (källa: SCB 2012)<br />
Inkomstnivå, (ålder 20-64 år, källa: SCB 2012)<br />
Gymnasiebehörighet (källa: SCB 2012)<br />
Rumsliga indikatorer (byggd miljö)<br />
Täthet (boende/km 2 , källa: SCB 2012)<br />
Restid till stadskärnan (restid med kollektivtrafi k, enligt tidtabell)<br />
Avstånd till stadskärnan (avstånd mätt längs väg/gata på karta)<br />
Stadsdelens läge (i staden) Centrumets läge (inom stadsdelen)<br />
Del av samman- Delvis isolerad enklav Helt isolerad enklav<br />
hängande stad<br />
Vid stråk Vid lokalt Avskilt från<br />
mellan stråk stråk<br />
stadsdelar<br />
7
Rinkeby<br />
Rinkeby/Stockholm stad<br />
Förvärvsfrekvens: 45% / 76%<br />
Inkomst: 154 / 282 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 59% / 89%<br />
Befolkningstäthet: 18100 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 18 min<br />
Avstånd till City: 11 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
Centrumets läge<br />
(Rinkeby torg)<br />
Vid lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Rinkeby (från 1968) är relativt de andra stadsdelarna mycket<br />
tättbebyggt. Bebyggelsen är halvsluten på 3-6 våningar. Stadsdelen<br />
ligger långt från stadskärnan och är delvist avgränsad<br />
från omgivande stadsdelar. Rinkeby torg ligger centralt i stadsdelen<br />
intill tunnelbanestationen.<br />
5 km<br />
Tensta<br />
Tensta/Stockholm stad<br />
Förvärvsfrekvens: 50% / 76%<br />
Inkomst: 163 / 282 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 66% / 89%<br />
Befolkningstäthet: 12300 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 20 min<br />
Avstånd till City: 12 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
Centrumets läge<br />
(Tensta torg)<br />
Vid lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Tensta (från 1970) är relativt tättbebyggt i en halvsluten struktur<br />
på 3-6 våningar. Stadsdelen ligger långt från stadskärnan<br />
och är delvis avgränsad från omgivande stadsdelar. Tensta torg<br />
ligger dock lokalt centralt vid tunnelbanestationen.<br />
5 km<br />
8
Ronna<br />
Ronna/Södertälje kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 51% / 71%<br />
Inkomst: 163 / 220 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 56% / 77%<br />
Befolkningstäthet: 8440 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 16 min<br />
Avstånd till City: 3 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Avskild från stråk<br />
Slutsatser<br />
Ronna (från 1965) är byggt i en öppen struktur med 4-8 våningar.<br />
Stadsdelen ligger ganska nära stadskärnan och hänger<br />
delvis samman med omgivande stadsdelar. Centrumtorget ligger<br />
ganska avskilt i stadsdelen.<br />
Hovsjö<br />
Hovsjö/Södertälje kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 46% / 71%<br />
Inkomst: 145 / 220 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 49% / 77%<br />
Befolkningstäthet:10430 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 11 min<br />
Avstånd till City: 2,5 km<br />
Stadsdelens<br />
läge<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Avskild från centralt stråk<br />
Slutsatser<br />
Hovsjö (från 1975) är relativt tätbebyggt med en öppen struktur<br />
på 3-8 våningar. Stadsdelen ligger ganska nära stadskärnan, men<br />
är mycket isolerad från omgivande stadsdelar. Centrumtorget<br />
ligger avskilt i stadsdelen. I övrigt utmärker sig Hovsjö genom att<br />
majoriteten av de boende inte har gymnasiebehörighet.<br />
9
Bergsjön<br />
Bergsjön/Göteborgs stad<br />
Förvärvsfrekvens: 42% / 71%<br />
Inkomst: 145 / 233 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 67% / 88%<br />
Befolkningstäthet: 8840 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 21 min<br />
Avstånd till City: 10 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
Centrumets läge<br />
(Rymdtorget)<br />
Vid lokalt stråk<br />
City<br />
5 km<br />
Slutsatser<br />
Bergsjön (från 1972) består av ett antal mindre bostadsenklaver<br />
i varierad utformning omgivna av grönområden. Stadsdelen<br />
ligger långt från stadskärnan och är i stort isolerad från<br />
omgivande stadsdelar. Rymdtorget ligger i direkt anslutning<br />
till det lokala gatunätet och busstationen.<br />
Gårdsten<br />
Gårdsten/Göteborgs stad<br />
Förvärvsfrekvens: 47% / 71%<br />
Inkomst: 158 / 233 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 61% / 88%<br />
Befolkningstäthet: 8810 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 31 min<br />
Avstånd till City: 14 km<br />
Stadsdelens<br />
läge<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Vid lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Gårdsten(från 1972) är relativt glesbebyggt med stor variation av<br />
såväl 10 våningars fl erbostadshus och två våningars enbostadshus.<br />
Stadsdelen ligger mycket långt från stadskärnan och är mycket<br />
isolerad från omgivande stadsdelar.<br />
10
Norra Biskopsgården<br />
Norra Biskopsgården/Göteborgs stad<br />
Förvärvsfrekvens: 44% / 71%<br />
Inkomst: 145 / 233 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 70% / 88%<br />
Befolkningstäthet: 5890 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 26 min<br />
Avstånd till City: 6,5 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
(Friskväderstorget)<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Norra Biskopsgården (1950-talet) är relativt glest bebyggd med<br />
mestadels stora slutna kvarter i fyra våningar. Stadsdelen ligger<br />
ganska nära stadskärnan och är delvis isolerad från omgivande<br />
stadsdelar. Friskväderstorget ligger avskilt från spårvagnshållplatsen<br />
men i anslutning till ett lokalt stråk.<br />
Hjällbo<br />
Hjällbo/Göteborgs stad<br />
Förvärvsfrekvens: 46% / 71%<br />
Inkomst: 150 / 233 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 63% / 88%<br />
Befolkningstäthet: 9030 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 12 min<br />
Avstånd till City: 8,5 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
(Hjällbo Centrum)<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Hjällbo (1969) är relativt tätbebyggd med mestadels fl erbostadshus<br />
i öppna eller halvslutna kvarter. Stadsdelen är delvis<br />
isolerad från omgivande stadsdelar. Hjällbo Centrum ligger i<br />
direkt anslutning till spårvagnshållplatsen och ett lokalt stråk.<br />
11
Hässleholmen<br />
Hässleholmen/Borås kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 45% / 76%<br />
Inkomst:158 / 229 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 71% / 87%<br />
Befolkningstäthet: 4370 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 14 min<br />
Avstånd till City: 3,5 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Hässleholmen är en mycket glesbebyggd stadsdel i en öppen<br />
struktur på 3 våningar. Stadsdelen ligger relativt nära stadskärnan<br />
och hänger delvis samman med omgivande stadsdelar.<br />
Centrumtorget ligger längs ett lokalt stråk.<br />
Kronogården<br />
Kronogården/Trollhättans kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 39% / 72%<br />
Inkomst: 150 / 224 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 54% / 84%<br />
Befolkningstäthet: 5230 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 10 min<br />
Avstånd till City: 2,5 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Avskild från stråk<br />
Slutsatser<br />
Kronogården är mycket glesbebyggd i en öppen och varierad<br />
struktur på 2- 7 våningar. Stadsdelen ligger relativt nära stadskärnan<br />
och hänger delvis samman med omgivande stadsdelar.<br />
Centrumtorget ligger isolerat från de lokala stråken.<br />
12
Södra Sofi elund<br />
Södra Sofi elund/Malmö stad<br />
Förvärvsfrekvens: 45% / 62%<br />
Inkomst: 145 / 207 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 62% / 79%<br />
Befolkningstäthet: 13990 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 18 min<br />
Avstånd till City: 3,5 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Del av sammanhängande stad<br />
5 km<br />
City<br />
Centrumets läge<br />
(Sevedsplan)<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Södra Sofi elund (1920-1950) är en relativt tätbebyggd stadsdel<br />
med såväl slutna och halvöppna kvarter med både fl ersbostadshus<br />
och enbostadshus. Stadsdelen är en del av Malmös innerstad. Torget<br />
ligger dock avskilt från de större stråken genom staden.<br />
Herrgården<br />
Herrgården/Malmö stad<br />
Förvärvsfrekvens: 18% / 62%<br />
Inkomst:119 / 207 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 54% / 79%<br />
Befolkningstäthet:13700 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 18 min<br />
Avstånd till City: 4,7 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
5 km<br />
City<br />
Centrumets läge<br />
(Rosengård Centrum)<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Herrgården är relativt tätbebyggd i en öppen struktur med<br />
bostadshus i 3-8 våningar. Stadsdelen hänger ihop med resten<br />
av Rosengård men har svaga samband med övriga omgivande<br />
stadsdelar. Herrgården har en anmärkningsvärd låg förvärvsfrekvens<br />
och även den lägsta inkomstnivån av områdena.<br />
13
Centrum-Öster<br />
Centrum-Öster/Landskrona kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 48% / 66%<br />
Inkomst: 167 / 211 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 56% / 85%<br />
Befolkningstäthet: 8990 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 0 min<br />
Avstånd till City: 0 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Del av sammanhängande stad<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
(Rådhustorget)<br />
Vid stråk mellan stadsdelar<br />
Slutsatser<br />
Centrum-Öster är en tätbebyggd stadsdel med slutna kvarter<br />
och ett stort inslag av gårdsbebygelse. Stadsdelen är till skillnad<br />
från övriga områden en del av stadskärnan. Även Rådhustorget<br />
är med sitt läge längs ett längre stråk i staden väl tillgängligt<br />
för både lokalt boende och besökare utifrån.<br />
Gamlegården<br />
Gamlegården/Kristianstads kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 35% / 74%<br />
Inkomst: 136 / 224 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 52% / 85%<br />
Befolkningstäthet: 7270 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 9 min<br />
Avstånd till City: 3 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Gamlegården är byggt med mestadels halvöppna kvarter<br />
av fl erbostadshus, omgärdat av mindre enklaver av småhus.<br />
Stadsdelen ligger relativt nära stadskärnan. Stadsdelen är delvis<br />
isolerad från omgivande stadsdelar. Centrumtorget ligger<br />
längs ett lokalt stråk.<br />
14
Araby<br />
Araby/Växjö kommun<br />
Förvärvsfrekvens: 46% / 77%<br />
Inkomst: 154 / 233 tkr<br />
Gymnasiebehörighet: 53% / 89%<br />
Befolkningstäthet: 8050 (boende/km 2 )<br />
Restid till City: 6 min<br />
Avstånd till City: 2 km<br />
Stadsdelens läge<br />
Delvis isolerad enklav<br />
City<br />
5 km<br />
Centrumets läge<br />
Längs lokalt stråk<br />
Slutsatser<br />
Araby är byggt under 1960-1970-talet med öppna och halvöppna<br />
kvarter i 3-4 våningar. Stadsdelen ligger i nära anslutning<br />
till omgivande stadsdelar. Centrumtorget ligger längs ett lokalt<br />
stråk som är relativt avskilt från omgivningen.<br />
foto<br />
15
2.3. Jämförelser<br />
Områdenas rumsliga förutsättningar<br />
Närhet till stadskärnan<br />
10-15 km<br />
5-10 km<br />
1-5 km<br />
Inom 1 km<br />
3 3 8 1<br />
Sammanfattning<br />
Jämförelsen visar att de fl esta områdena<br />
ligger inom gång- eller cykelavstånd från<br />
stadskärnan. 13 av 15 områden är däremot<br />
delvis eller helt isolerad i relation<br />
till omgivande stadsdelar, vilket innebär<br />
en sämre förutsättningar för utbyte med<br />
Stadsdelens läge Centrumens läge<br />
Del av samman- Delvis isolerad enklav Helt isolerad<br />
hängande stad enklav<br />
2 11 2 1 11 3<br />
andra stadsdelar. Stadsdelar som ligger<br />
avskilt kommer naturligen ha färre besökare,<br />
boende eller arbetande, från andra<br />
stadsdelar. Denna rumsliga segregation<br />
minskar såväl underlaget för handeln<br />
som ett socialt mer varierat stadsliv. Den<br />
Vid stråk Vid lokalt Avskilt från<br />
mellan stråk centralt stråk<br />
stadsdelar<br />
rumsliga segregationen innebär också<br />
att den vardagliga kontakten med människor<br />
från andra delar av staden minskar.<br />
I utsatta stadsdelar kan det rumsliga<br />
utanförskapet därmed också bidra till att<br />
förstärka det sociala utanförskapet.<br />
16
3. Stadsbyggnadsstrategier<br />
För ökad attraktivitet, fl er stadskvaliteter och hållbar stadsutveckling<br />
Stadsbyggnadsforskning har visat att den<br />
byggda miljön är avgörande för såväl<br />
boendeattraktivitet och företagsamhet<br />
som stadsdelars utbyte med omgivande<br />
stadsdelar. Relevanta analyser av urbana<br />
utvecklingsområden förutsätter därför<br />
att geografi ska data sammanställs kring<br />
stadsbyggandets betydelse för livsmiljön<br />
3.1. Stadskvaliteter ger förutsättningar<br />
3.2. Koppla samman staden<br />
3.3. Bygg tätt och blandat<br />
(se sid 4 om sociala och rumsliga indikatorer).<br />
Här presenteras några förslag<br />
till strategier för stadsutveckling. Dessa<br />
strategier kräver noggrann analys men<br />
också nära dialog med både boende, föreningsliv<br />
och näringsliv för att bidra till<br />
förbättrade livsvillkor och miljö.<br />
3.4. Värna offentligt, gemensamt, privat<br />
3.5. Kombinera planering och dialog<br />
Rosengårdstråket i Malmö. Kopplar samman Rosengård med stadskärnan<br />
och utvecklar stadskvaliteter i dialog med de boende.<br />
17
3.1. Utveckla stadskvaliteter<br />
Stadsbyggandet skapar livsvillkor och attraktivitet<br />
Stadsbyggandet skapar inte bara en boendemiljö<br />
utan också stadskvaliteter. En<br />
omfattande studie av 7000 bostadsrättsförsäljningar<br />
i Storstockholm 2011 visar<br />
att man med åtta variabler kan förutsäga<br />
prisvariationen på borätter med 90% säkerhet.<br />
Sju av variablerna består av rena<br />
stadsbyggnadsfaktorer och den åttonde<br />
är en kontrollvariabel för socioekonomiskt<br />
index.<br />
De sju stadskvaliteterna är<br />
1. Närhet till City<br />
2. Närhet till spårstation<br />
3. Tillgänglighet i gång- och gatunätet<br />
4. Tillgång till butiker, restauranger och<br />
kultur<br />
5. Tillgång till park<br />
6. Närhet till vatten<br />
7. Kvartersform<br />
Exempel: Rinkebys stadskvaliteter<br />
Närhet till city<br />
Närhet till vatten<br />
Tidigare studier visar att betalningsviljan<br />
för bostadsrätter är samma som för<br />
hyresrätter. Analysresultaten visar på<br />
betalningsvilja givet dagens värderingar<br />
och vad som fi nns på bostadsmarknaden.<br />
På så vis är betalningsviljan ett svar på<br />
dagens utbud och efterfrågan. Detta kan<br />
självklart ändras i framtiden.<br />
De sju stadskvaliteterna fångar attraktivitet<br />
och efterfrågan på Stockholms bomarknad<br />
men är på fl era sätt relevant för<br />
social hållbarhet. T.ex. fångar variabeln<br />
“tillgänglighet i gång- och gatunätet” i<br />
vilken grad som en stadsdel är rumsligt<br />
integrerad med sin omgivning. Studien<br />
visar att det är attraktivt att bo i en stadsdel<br />
som hänger ihop med omgivningen.<br />
Studien visar också att tillgången till<br />
butiker, restauranger och kultur avgörs<br />
av tätheten. Det behövs således täthet<br />
för att skapa serviceunderlag. Det sociala<br />
samspelar med det ekonomiska.<br />
Närhet till spårstationinte<br />
Tillgänglighet i gatunätet<br />
Närhet till stora parker<br />
Stadskvaliteterna beskriver attraktivitet och efterfrågan i Storstockholms<br />
bostadsmarknad. (Evidens & Spacescape 2011)<br />
Urbana verksamheter<br />
Kvartersform<br />
18
3.2. Koppla samman staden<br />
Stråk som är både tillgängliga lokalt och regionalt ökar förutsättningarna för socialt<br />
och ekonomiskt utbyte mellan stadsdelar<br />
Staden har under 1900-talet gått från en<br />
kontinuerlig utbyggnad längs gator från<br />
stadens kärna och ut till en uppdelad<br />
stad där åtskilda stadsdelar haft sitt egna<br />
lokala centrum. Detta har lett till mer<br />
lokalt använda stadsdelar med mindre<br />
naturlig genomströmning av besökare<br />
utifrån. I den kontinuerliga staden fi nns<br />
ofta gatustråk som är centrala både lokalt<br />
och regionalt. De samlar och blandar boende<br />
och besökare. Isolering av stadsdelar<br />
har inneburit en minskad uthållighet<br />
Tillgänglighet i gatunätet påverkar sannolikt andelen besökare<br />
från andra stadsdelar i den egna stadsdelen. 15 stadsdelar i<br />
Stockholms stad. (Legeby 2012)<br />
genom ett större beroende av den lokala<br />
stadsmiljön och dess brister och kvaliteter.<br />
Genom att bättre koppla samman<br />
stadsdelarnas gatunät med varandra kan<br />
möjligheterna för socialt och ekonomiskt<br />
utbyte öka och underlag för service och<br />
handel tillgängliggöras utanför den egna<br />
stadsdelen. Stadsdelar kan på så vis börja<br />
samspela och stötta varandra. Detta torde<br />
även ha en avgörande betydelse för att<br />
minska upplevelsen av utanförskap.<br />
Exempel: Tillgänglighet och och social integration<br />
Andelen besökare<br />
Tillgänglighet i gatunätet<br />
Exempel: Analys av tillgänglighet<br />
i gatunätet<br />
Ronna<br />
Geneta<br />
Hovsjö<br />
Stadskärnan<br />
Fornhöjden<br />
Tillgänglighet i gatunätet skapar grundförutsättningar för socialt och<br />
ekonomiskt utbyte mellan stadsdelar i Södertälje. (Legeby 2011)<br />
19
3.3. Bygg tätt och blandat<br />
Täthet av boende och arbetande samt lokaler i rätt läge ger underlag för<br />
service och handel i gatuplan<br />
Lokal service och utbud av urbana verksamheter<br />
så som butiker, restauranger<br />
och kulturverksamheter förutsätter tillräcklig<br />
bebyggelsetäthet. Tätheten skall<br />
helst bestå av en blandning av bostäder<br />
och arbetsplatser för att skapa ett stabilt<br />
kundunderlag. Det krävs både dag- och<br />
nattbefolkning. Det krävs också ett sammankopplat<br />
gatunät och lokaler i<br />
rätt läge för att skapa robusta lägen för<br />
handel och service. Om gator leder från<br />
andra stadsdelar in i den egna stadsdelens<br />
centrum ger detta större underlag<br />
och genomströmning av besökare till<br />
stadsdelen.<br />
En central idé i efterkrigstidens stadplanering<br />
har varit att samla all handel<br />
och service vid torg eller Centrumanlägg-<br />
Exempel: Underlag och utbud i Stockholmsregionen<br />
I Stockholms län är sambandet starkt mellan tätheten av boende och<br />
arbetande och förekomst av handel, restauranger och kultur (Spacescape<br />
2012)<br />
ningar. De har så till vida inte vuxit<br />
fram naturligt utan planerats ‘uppifrån’.<br />
För handel och service är emellertid<br />
det viktigaste att den lokaliseras till där<br />
fl est människor naturligen rör sig. Detta<br />
avgörs av täthet, gatunät, och andra målpunkter<br />
så som kollektivtrafi khållplatser<br />
sammantaget.<br />
Exempel: Underlag och utbud i Rinkeby<br />
Faktiskt antal<br />
Förväntat antal<br />
I Rinkeby är utbudet av urbana verksamheter lägre än befolkningsunderlaget,<br />
vilket sannolikt beror på den låga köpkraften samt konkurrens från<br />
externa köpcentrum. Serviceutbudet av vård, skola och omsorg är dock<br />
högre än genomsnittet. (Spacescape 2012)<br />
20
3.4. Värna offentligt, gemensamt, privat<br />
Tydligare rumsindelning ökar möjligheter och valfrihet för möten och olika gemenskaper<br />
Offentlighet på gator, torg och i parker<br />
skapas av att de är väl tillgängliga och att<br />
de har en utformning som välkomnar<br />
alla. Det är därför viktigt att skapa öppna<br />
och trygga platser centralt i stadsdelen<br />
för att möjliggöra möten mellan alla<br />
invånare. Enkelt sagt - man ska kunna<br />
stå på samma gata i fl era olika stadsde-<br />
Exempel: Kvartersutformning<br />
och tillhörighet<br />
Upplevd tillhörighet<br />
Kvarterets tydlighet<br />
Tydlig avgränsning av kvartersgårdar påverkar sannolikt känslan<br />
av gemensam tillhörighet. Enkät i 18 bostadskvarter i Malmö och<br />
Stockholm (Minoura & Ståhle 2011)<br />
lar. Gemenskap och delaktighet är lika<br />
viktigt. Detta har i hög grad att göra med<br />
den rådighet man har i sin boendemiljö.<br />
Det handlar inte bara om att påverka<br />
stadsplaneringen eller sin lägenhets<br />
utformning. Det kan handla om att ha<br />
gemensamma projekt och miljöer. Det är<br />
en stor utmaning för den urbana utveck-<br />
lingen att försöka skapa gemensamma<br />
gårdar - samfälligheter - och även privata<br />
uteplatser för ökad delaktighet i utemiljön.<br />
Tydligare gränser mellan privat,<br />
gemensamt och offentligt är en förutsättning<br />
för upplevd trygghet och möten<br />
inom olika sociala arenor.<br />
Exempel: Gemensamma gårdar<br />
med odling och leksaker<br />
Observationer i olika gårdsmiljöer i Stockholm och Malmö visar att gårdar<br />
med tydligare avgränsning har mer lokala aktiviteter, odling och lämnade<br />
leksaker. De urbana utvecklingsområdena saknar ofta dessa defi nerade<br />
gemensamma gårdsmiljöer (Minoura & Ståhle 2011)<br />
21
3.5. Kombinera planering och dialog<br />
Det fi nns också idag många internationella<br />
exempel på hur stadsdelar lyfts genom sk.<br />
’place making’, där man utgått från platsen<br />
och det lokala livet. Rosengårdsstråket är ett<br />
exempel på projekt som inrymt såväl större<br />
infrastrukturella åtgärder och en kreativ dialog<br />
och uppmuntrande av lokala initiativ. Stråket,<br />
som förutom att det förbättrar tillgängligheten<br />
till Malmö stadskärna också är tänkt att öka<br />
Exempel: Rinkeby och Rosengård<br />
Det framväxta Rinkebystråket - ett shoppingstråk<br />
längs ett centralt gångstråk<br />
som därför är en naturlig del av stadsdelens<br />
rörelsemönster.<br />
attraktiviteten i det offentliga rummet i Rosengård,<br />
bl.a genom lokalt efterfrågade bokaler<br />
och torgytor.<br />
Ett annat exempel är det ’framväxta Rinkebystråket’<br />
som utvecklats längs det mest<br />
tillgängliga gångstråket i stadsdelen. Intressant<br />
nog var inte stråket från början planerat som<br />
ett stråk för handel, utan har snarare med tiden<br />
utvecklats till ett sådant med hjälp av både<br />
Det planerade Rinkebystråket, har<br />
möjligtvis sämre förutsättningar att<br />
lyckas som shoppingstråk (illustration<br />
från pågående planer)<br />
Rosengårdsstråkets bokaler, ett av<br />
kommunen planerat stråk som samtidigt<br />
är del av stadsdelens naturliga<br />
rörelsemönster.<br />
stråkets tillgänglighet i gatunätet och lokala<br />
medborgarinitiativ. För närvarande pågår i<br />
Rinkeby också planeringen av ’Rinkebystråket’,<br />
vilket har planerats av kommun och fastighetsägare.<br />
Stråkanalyser av nuläget pekar på att det<br />
planerade stråket blir mindre naturligt använt<br />
och därmed mindre socialt och ekonomiskt<br />
hållbart.<br />
Kommunalt initiativ<br />
(top-down)<br />
Rinkebystråket<br />
(planerat)<br />
Rosengårdsstråket<br />
Rinkebystråket<br />
(framvuxet)<br />
Medborgarinitiativ<br />
(bottom-up)<br />
22
6. Avslutande refl ektion<br />
I <strong>Boverket</strong>s rapport “Socialt hållbar stadsutveckling”<br />
ställs frågan hur man med<br />
rumsliga åtgärder kan motverka social<br />
segregation i socioekonomiskt svaga<br />
områden.<br />
Tidigare satsningar på den byggda<br />
miljön i utsatta områden (exempelvis<br />
’Blommansatsningen’, ’Nationella exempel’<br />
och ’Storstadssatsningen’ )har i hög<br />
grad fokuserat på det ensidiga bostadsutbudet,<br />
med bl.a en hög andel hyresrätter.<br />
En sådan problemförståelse har lett till<br />
att en högre blandning av upplåtelseformer,<br />
lägenhetstyper och lägenhetsstorlekar<br />
förespråkats. Uppenbart är att ett<br />
varierat bostadsutbud underlättar för de<br />
7. Referenser<br />
boende att kunna bo kvar vid bostadsbyte,<br />
eller göra bostadskarriär inom stadsdelen.<br />
Men lite tyder på att ett varierat<br />
bostadsutbud ökar stadsdelarnas sociala<br />
diversitet.<br />
Så vad är det då i den byggda miljön<br />
som verkligen har betydelse för en socialt<br />
hållbar stadsutveckling? Forskningen har<br />
identifi erat fl era problem i diverse utvärderingar,<br />
däribland begränsad tillgång<br />
till offentlig och kommersiell service,<br />
begränsad möjlighet till fritids- och kulturaktiviteter,<br />
otrygghet och att många<br />
stadsdelar helt enkelt är för isolerade för<br />
att blir använda av fl er än de som bor<br />
och arbetar inom stadsdelen. Från ett<br />
långsiktigt stadsutvecklingsperspektiv är<br />
det alltså mycket som tyder på att bostadsbeståndet<br />
bara är en av många olika<br />
faktorer för att öka stadsdelarmas attraktivitet<br />
och utbyte mellan människor från<br />
olika stadsdelar och med olika bakgrund.<br />
För förståelsen om vad som skapar förutsättningar<br />
för ökat utbyte mellan stadsdelar<br />
är det också viktigt att inte begränsa<br />
vare sig analyser eller insatser till enbart<br />
det lokala sammanhanget. En stadsdels<br />
potential utgörs i till stora delar av dess<br />
läge i staden som helhet, vilket avgörs av<br />
gatunätet, kollektivtrafi ken, omgivande<br />
täthet och mötesplatsernas utformning<br />
och innehåll.<br />
<strong>Boverket</strong>, 2010, Socialt hållbar stadsutveckling, Karlskrona<br />
Malmö stad, 2012, Rosengårdsstråket - ett kommunikationsprojekt, Malmö<br />
Minoura, Burghauser & Ståhle, 2011, Territorial performance of urban form, Stockholm<br />
Legeby, A, 2010, Urban segregation and urban form: From residential segregation to segregation in public space, KTH, Stockholm<br />
Spacescape & Evidens, 2011, Värdering av stadskvaliteter, Stockholm<br />
SCB, 2012, Registerdata för integration (webb)<br />
23
Box 534, 371 23 Karlskrona<br />
Besök Karlskrona: Drottninggatan 18<br />
Besök Stockholm: Norrlandsgatan 11<br />
Telefon: 0455-35 30 00<br />
Webbplats: www.boverket.se