ARKITEKTEN - Sveriges Arkitekter
ARKITEKTEN - Sveriges Arkitekter
ARKITEKTEN - Sveriges Arkitekter
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LEDARE<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Arkitekter</strong> är<br />
intresseorganisation för <strong>Sveriges</strong><br />
arkitekter, inredningsarkitekter,<br />
landskapsarkitekter och fysiska<br />
planerare med över 9.000 medlemmar.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Arkitekter</strong><br />
Wirwachs Malmgård<br />
Ansgariegatan 5<br />
Box 9225,SE-102 73<br />
Stockholm,Sweden<br />
Te l +46(0)8 5055 7700<br />
Fax +46(0)8 5055 7705<br />
kansli@arkitekt.se<br />
www.arkitekt.se<br />
Ordförande:<br />
Johan Nyrén<br />
johan.nyren@nyrens.se<br />
vice ordförande<br />
Tiina Sarap,<br />
tiina.sarap@lpal.slu.se<br />
Förbundsdirektör:<br />
Staffan Carenholm,<br />
staffan.carenholm@arkitekt.se<br />
Arkitektutbildningen<br />
Debatten om arkitektutbildningen fortsätter i<br />
detta nummer av Arkitekten med ett inlägg från<br />
Gösta Blücher om Arkitekturskolan i Stockholm.<br />
Det är utmärkt att debatten är livaktig. Arkitektens<br />
spalter ska stå öppna för debatt i alla frågor<br />
som rör vår utbildning och profession. Det nya<br />
inlägget ger dessutom ytterligare en nyttig och<br />
intressant bakgrund till den situation vi idag har<br />
vid Arkitekturskolan i Stockholm.<br />
Att diskutera utbildningen skapar alltid större<br />
känslosvall än vad man räknat med. Så även<br />
denna gång. Någon känner sig alltid utpekad<br />
Marknaden<br />
Arkitektmarknaden är sällan balanserad. Antingen<br />
råder överefterfrågan eller också är marknaden<br />
baissad. Jämviktsläge får vi sällan uppleva mer än<br />
kortvarigt. Just nu genomlider arkitektbranschen<br />
en av dessa svackor, som regelbundet tycks återkomma<br />
varje årtionde.<br />
Det är nu tio år sedan det stora rikshaveriet, då<br />
bostadsbyggandet störtdök ner till 1890 års nivå<br />
och luften gick ur hela byggsektorn. Då gick 20<br />
procent av arkitekterna arbetslösa och varannan<br />
privatanställd arkitekt hade någon gång under<br />
1993 en arbetslöshetsperiod.<br />
Då var det ett system- eller snarare paradigmskifte<br />
inom bygg- och bostadssektorn. Det är det<br />
inte nu. Det vi nu upplever är en långt utdragen<br />
lågkonjunktur där det kommersiella byggandet<br />
gått i stå samtidigt som bostadsbyggandet inte<br />
lyfter till de nivåer som de flesta anser behövliga.<br />
Signalerna om en något bättre allmänkonjunktur<br />
blir förvisso fler och fler, men det tar sannolikt<br />
en viss tid innan framtidsoptimismen åter slår<br />
rot inom byggsektorn och vi åter får se tyngre investeringsbeslut<br />
fattas. Just nu upplever arkitektföretagen<br />
att många tidiga förfrågningar är ute.<br />
Det utreds och analyseras, men faktiska beslut<br />
om igångsättning av nya byggprojekt är inte lika<br />
frekventa. Det handlar förstås mycket om förväntningar<br />
och att följa vad andra gör. Ligger andra<br />
investerare platt intar man gärna själv samma läge.<br />
Dras något igång följer andra gärna med. Det kan<br />
alltså, relativt överraskande, börja hända saker i<br />
en positiv riktning på marknaden.<br />
och angripen och intar försvarsposition. Det kan<br />
därför vara på sin plats att repetera vad <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Arkitekter</strong> sagt i frågan. Det är två saker, som inte<br />
rör person, utan rena sakförhållanden:<br />
• Arkitektutbildningen måste, som all annan<br />
högre utbildning i samhället, kunna utvärderas.<br />
När Högskoleverkets sakkunnige granskare<br />
hävdar att arkitektutbildningen i Stockholm<br />
inte låter sig utvärderas är detta därför mycket<br />
allvarligt. Skolans, och högskolans ledning,<br />
måste då se till att utbildningen med avseende<br />
Intressant är de stora internationella fastighetsinvesterarnas<br />
intåg på den svenska fastighetsmarknaden.<br />
Svenska kommersiella fastigheter anses<br />
överlag inte bara köpvärda utan investerare tycks<br />
anse att hyresmarknaden bottnat och att fastigheter<br />
i svenska expansionsområden nu, i motsats till<br />
vad som gäller i många andra europeiska storstäder,<br />
står inför en påtaglig uppgång. Köpläge med<br />
andra ord.<br />
Inom arkitektbranschen pressar dock företagen<br />
varandra i en allt snabbare driven nedåtgående<br />
prisspiral. Särskilt i offentliga upphandlingar får<br />
vi dagligen bevis på att arkitekttjänster handlas<br />
upp till absurt låga priser. Det handlar inte ens<br />
längre om självkostnadstäckning, utan det är uppenbart<br />
att företag i dag offererar priser som med<br />
hundraprocentig säkerhet ger förluster. Sådant<br />
kan ju gå någon enstaka gång, men när marknaden<br />
översvämmas av dumpade priser hotas hela<br />
branschen och dess kompetens.<br />
När marknaden är i obalans skapas utrymme<br />
för skärpt priskonkurrens – det är närmast en naturlag.<br />
Men det måste finnas anständighetsgränser<br />
som rimligen inte får passeras. Frågorna kring<br />
detta kommer vi fortsättningsvis att, distinkt och<br />
öppet, ta upp till diskussion. För dagen har vi börjat<br />
koppla grepp på den närmast eviga frågan om<br />
de parallella uppdragen. Även till den frågan lär vi<br />
återkomma, likaså distinkt och tydligt.<br />
Staffan Carenholm<br />
på mål, innehåll och struktur beskrivs på ett<br />
sådant sätt att utvärdering möjliggörs. Detta<br />
förväntar sig <strong>Sveriges</strong> <strong>Arkitekter</strong>.<br />
• Det är orimligt att den tillfälliga organisationen<br />
av Stockholmsskolans ledning, som motiverats<br />
av förnyelsebehovet, kvarstår efter drygt tre<br />
års arbete med omstöpningen av utbildningen.<br />
Någon gång måste interimsperioden anses vara<br />
avslutad och ledningen för skolan därmed göras<br />
bredare. En mer normal ledningsstruktur bör<br />
därför nu återskapas.<br />
Staffan Carenholm<br />
62 <strong>ARKITEKTEN</strong> oktober 2003