Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
länge känt att förbättrade ekonomiska villkor, särskilt om de samtidigt leder<br />
till ökad ekonomisk jämlikhet, minskar risken för alla former <strong>av</strong> våld<br />
(Wilkinson & Picket 2009). Värdet <strong>av</strong> sociala interventioner är debatterat,<br />
men Finkelhor menar att man i USA de senaste 20 åren arbetat med ett tydligare<br />
förebyggande perspektiv, som kan ha varit effektivt för att reducera<br />
kriminaliteten. Den ökade psykofarmakologiska behandlingen <strong>av</strong> vuxna<br />
har sannolikt minskat risken för destruktiva depressioner <strong>och</strong> utagerande<br />
aggressivitet. Även farmakologisk behandling <strong>av</strong> <strong>barn</strong> med svår ADHD <strong>och</strong><br />
impulsiva beteenden kan ha minskat deras risk att utsätta sig för provocerande<br />
situationer.<br />
I en studie som är under publikation (Gilbert et al. 2011) från de sex<br />
industriländerna England, USA, Canada, Australien, Nya Zeeland <strong>och</strong><br />
<strong>Sverige</strong> har man studerat politiska initiativ för att skydda <strong>barn</strong> <strong>och</strong> ställt<br />
dem i relation till antalet <strong>barn</strong> som bragts om livet, vårdats på sjukhus eller<br />
omhändertagits p.g.a. misshandel. Det har varit svårt att påvisa någon<br />
klar samstämmighet mellan initiativ att stärka <strong>barn</strong>s förhållanden <strong>och</strong> de<br />
ovan beskrivna indikatorerna på misshandel. Den lägre misshandelsfrekvensen<br />
<strong>av</strong> <strong>barn</strong> i <strong>Sverige</strong> jämfört med exempelvis USA stämmer dock med<br />
flera faktorer såsom lägre grad <strong>av</strong> fattigdom, färre riskfaktorer hos föräldrarna<br />
samt den universella prevention som ges till svenska föräldrar genom<br />
exempelvis <strong>barn</strong>bidrag <strong>och</strong> föräldraförsäkring. När det gäller omhändertagna<br />
<strong>barn</strong>, så är statistiken om detta svagare från <strong>Sverige</strong> än från andra<br />
jämförbara länder. <strong>Sverige</strong>s kommuner har visserligen skyldighet att rapportera<br />
antalet omhändertagna <strong>barn</strong> i olika åldrar till Socialstyrelsen, men<br />
inte vad de bakomliggande anledningarna är. Av den anledningen kan vi<br />
inte för <strong>Sverige</strong>s del uttala oss om hur ofta <strong>barn</strong>misshandel eller vanvård är<br />
orsak till placeringar utanför hemmet. Antalet placeringar utom hemmet<br />
<strong>av</strong> förskole<strong>barn</strong> har varit likartade över de senaste tio åren, vilket skulle<br />
kunna tala för att man inte sett någon försämring vad gäller <strong>barn</strong>s utsatthet<br />
under denna period.<br />
43