Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
124<br />
skulle vara ännu lägre, om studien enbart gjorts på svenskfödda föräldrar.<br />
Om man ser till den grupp där båda föräldrarna är födda i <strong>Sverige</strong> är det<br />
bara 1,5 procent som kan tänka sig att ge <strong>barn</strong>et en örfil medan 13 procent<br />
<strong>av</strong> föräldrarna kan tänka sig det i familjer med två utlandsfödda föräldrar.<br />
Detta är en riskökning på nio gånger (OR=9,3). Denna riskökning i invandrarfamiljerna<br />
beror till viss del på en kulturell bakgrund där kroppslig<br />
<strong>bestraffning</strong> uppfattas som mer naturlig, <strong>och</strong> vi ser också att föräldrar som<br />
själva blivit agade som <strong>barn</strong> är mer positivt inställda till att aga sina egna<br />
<strong>barn</strong>. Det hänger också säkert samman med relativt nya invandrares situation<br />
i <strong>Sverige</strong> med lägre utbildningsgrad, högre arbetslöshet <strong>och</strong> sämre<br />
boendemiljöer. Dessa är faktorer som alla ökar risken för våld. Beteendet<br />
<strong>av</strong>speglar attityderna. Svenska kvinnor är de som i lägst grad anger att de<br />
slagit <strong>barn</strong>et (2,4 %) <strong>och</strong> utlandsfödda män högst (10,9 %).<br />
Att knuffa, hugga tag i <strong>och</strong> ruska sina <strong>barn</strong>, vilket sjönk så kraftigt från<br />
nästan 50 procent år 1980 till 12 procent år 2000 har därefter ökat successivt<br />
upp till 31 procent år 2011. Detta är ett beteende som är vanligare hos<br />
svenska föräldrar än hos invandrade.<br />
Utlandsfödda elever har precis som sina föräldrar en betydligt mer<br />
positiv inställning till kroppslig <strong>bestraffning</strong> än svenskfödda. Precis som<br />
i föräldrastudien är också de som blivit slagna mer positiva till aga som<br />
uppfostringsmetod än de övriga.<br />
Föräldrar som angett att de slagit <strong>barn</strong>et sjönk mycket kraftigt från 28<br />
procent år 1980 till drygt en procent år 2000. Därefter har det skett en viss<br />
uppgång till 2,4 procent år 2006 <strong>och</strong> 2,9 procent år 2011 (figur 5.1.).