Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Kroppslig bestraffning och annan kränkning av barn i Sverige
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5. Diskussion<br />
När man resonerar om resultaten i denna rapport är det viktigt att hålla i<br />
minnet att föräldrastudien <strong>och</strong> elevstudien är <strong>av</strong> olika karaktär. I föräldrastudien<br />
frågar man föräldrar till slumpmässigt utvalda <strong>barn</strong> 0 – 12 år i <strong>Sverige</strong><br />
om hur de uppfostrat <strong>och</strong> förhållit sig till detta specifika <strong>barn</strong> under det<br />
senaste året. I elevstudien, som riktat sig till elever i årskurs 9 i grundskolan,<br />
gäller frågorna däremot hur de behandlats under hela sitt liv, dvs. så långt<br />
tillbaka som de själva kan minnas. När det gäller uppgifter om beteenden<br />
kan man således inte göra direkta jämförelser mellan de två studierna, men<br />
däremot går detta relativt bra när det gäller attityder, då dessa brukar vara<br />
relativt stabila över tid. Styrkan i jämförelserna <strong>av</strong> beteenden ligger istället<br />
i att vi har en lång kedja <strong>av</strong> både föräldrastudier <strong>och</strong> elevstudier, som<br />
utförts med samma grundläggande metodik <strong>och</strong> där nyckelfrågorna varit<br />
desamma sedan långt tillbaka. Dagens föräldrabeteende kan således jämföras<br />
med gårdagens <strong>och</strong> dagens skol<strong>barn</strong>s upplevelser med skol<strong>barn</strong> från<br />
tidigare generationer.<br />
Skol<strong>barn</strong> har vanligtvis inte tydliga minnen före fyra års ålder, i några<br />
fall möjligen från tre år <strong>och</strong> uppåt. Deras beskrivningar <strong>av</strong>speglar således<br />
de senare förskoleåren <strong>och</strong> skolåren upp till 16 års ålder. Från internationella<br />
studier vet vi samtidigt att den svåraste misshandeln <strong>av</strong> <strong>barn</strong> sker under<br />
de första levnadsåren, vilket skol<strong>barn</strong>en inte kan återge i enkäter. Dagens<br />
svenska föräldrar underrapporterar sannolikt p.g.a. det starka tabut i samhället<br />
mot att slå späd<strong>barn</strong>.<br />
Ytterligare en sak bör man hålla i minnet. När man gör undersökningar<br />
vid en viss tidpunkt kan man aldrig med säkerhet uttala sig om orsakssamband.<br />
Vi har ändå tillåtit oss att tala om ökade risker för aga vid vissa<br />
bakgrundsfaktorer såsom exempelvis familjevåld, eftersom vi från andra<br />
tidigare studier har kunskap om sambandens riktning.<br />
Svenska föräldrars positiva inställning till att aga sina <strong>barn</strong> sjönk väldigt<br />
kraftigt <strong>och</strong> kontinuerligt från 53 procent år 1965 till tio procent år 2000<br />
<strong>och</strong> har därefter pendlat omkring 7 - 8 procent (figur 5.1.). De här siffrorna<br />
123