LOV att välja - WebNews
LOV att välja - WebNews
LOV att välja - WebNews
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr 2 2008 | Sextonde årgången Pris 79 kr UPPHANDLING EKONOMI jUrIDIK UtbILDNING vårD LEDArSKAP MILjö KONfErENS<br />
Profilen<br />
Att VERVA<br />
eller inte<br />
VERVA<br />
Åsidosättande av LOU<br />
KKV vill <strong>att</strong> tre kommuner<br />
vidtar åtgärder för <strong>att</strong> häva<br />
kontrakt<br />
Miljöbilsboomen<br />
Tuffa miljökrav<br />
i offentlig upphandling<br />
lade grunden till<br />
miljöbilsboomen<br />
300 Mkr<br />
ska påskynda<br />
införandet av <strong>LOV</strong><br />
Acko Ankarberg<br />
<strong>LOV</strong> <strong>att</strong> <strong>välja</strong><br />
Avtalsnytt | Park- och lekmaterial, Konferenshotell<br />
och kursgårdar, Skyddsglasögon, Yrkeskläder och skor
2<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Konica Minolta. The skills to win.<br />
www.konicaminolta.se<br />
3
Är du redo?
Programrådet för<br />
Upphandlingsdagarna<br />
2009 är samlat!<br />
Snart kan du ta del av nästa års program<br />
4-5 februari 2009<br />
Sätt en bock i kalendern redan nu!<br />
Anna Lindberg<br />
Miljöstyrningsrådet<br />
Bernt Jakobsson<br />
Akademikerförbundet SSR<br />
Fredrik Tamm<br />
Upphandlingsdagarna<br />
Jan Blom<br />
VHS Upphandling<br />
Kent Mossheden<br />
Offentliga Affärer<br />
Klas Färm<br />
Akademikerförbundet SSR<br />
Lars-Göran Fröjd<br />
Oreo<br />
Lena Svensson<br />
Sveriges Kommuner och Landsting<br />
I programrådet ingår:<br />
Monica Widegren<br />
Konkurrensverket<br />
Peter Forsberg<br />
Advokatfirman Vinge<br />
Roland Pettersson<br />
Kommentus<br />
Stefan Holm<br />
Almega<br />
Sven-Eric Hargeskog<br />
Affärskollegan<br />
Ulf Palm<br />
Sveriges Kommuner och Landsting<br />
Urban Nilsson<br />
Offentliga Affärer<br />
Ylva Mannervik<br />
Ekonomistyrningsverket<br />
Passa på <strong>att</strong> redan nu ta del av Upphandlingsdagarna 2008 på webb-tv!<br />
www.upphandlingsdagarna.se/webbtv
16<br />
30<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
24<br />
32<br />
39<br />
24<br />
16<br />
32<br />
10<br />
30<br />
39<br />
40<br />
51<br />
innehåll<br />
Offentliga Affärer nr 2 2008<br />
Tuffa miljökrav i offentlig upphandling<br />
grunden för miljöbilsboomen<br />
Nu utgör miljöbilsförsäljningen en dryg tredjedel<br />
av nybilsförsäljningen. vad få insett är <strong>att</strong> tuffa<br />
miljökrav i offentlig upphandling la grunden för<br />
miljöbilsboomen.<br />
Stabsutredare föreslår <strong>att</strong> Verva läggs ner<br />
regeringens särskilde utredare Mats Svegfors har<br />
överlämnat betänkandet ” Ett stabsstöd i tiden” där<br />
han föreslår <strong>att</strong> verva avvecklas.<br />
Plastbilar som går på b<strong>att</strong>erier<br />
Nu rullar de första elbilarna ut från den norska<br />
fabriken. Intresset är megastort och 2 000 bilar är<br />
redan beställda i förväg.<br />
Profilen<br />
Acko Ankarberg johansson – Kvinnan bakom<br />
utredningen LOv, lagen om valfrihetssystem,<br />
är jönköpings första kvinnliga kommunalråd.<br />
Lagen är tänkt <strong>att</strong> träda i kraft 2009, men det är<br />
viktigt <strong>att</strong> vara på alerten redan nu med <strong>att</strong> söka<br />
stimulansbidrag.<br />
Juridik<br />
Det gäller de nya reglerna om ramavtal för den<br />
klassiska sektorn. Advokat Anna Ulfsdotter forssell<br />
presenterar den nyhet i lagen om LOU som hon<br />
anser vara viktigast.<br />
Klimatberedningens förslag<br />
ett steg i rätt riktning<br />
beredningen föreslår bland annat en storsatsning<br />
på järnvägen för <strong>att</strong> Sverige till år 2020 ska kunna<br />
minska de svenska utsläppen med 35 procent.<br />
Ledarskap<br />
Coachning och mental träning ger bättre resultat.<br />
Michael Södermalm fortsätter sin artikelserie om hur<br />
man kan coacha sig själv till ett friskare och bättre liv.<br />
Avtalsnytt<br />
Park- och lekmaterial, Konferenshotell och<br />
kursgårdar, Skyddsglasögon, Yrkeskläder och skor.<br />
7
AMERICAN EXPRESS<br />
BETALSYSTEM<br />
American Express hjälper Försvarsmakten<br />
<strong>att</strong> spara 21 miljoner kronor per år<br />
American Express Betalsystem ger dig full kontroll<br />
över verksamhetens resekostnader<br />
Det är bara en av anledningarna till <strong>att</strong> American Express<br />
är världsledande inom betalsystem och resekostnadshantering.<br />
Vi har kunskapen, processerna och produkterna<br />
som ger dig marknadens mest effektiva lösningar för<br />
hantering av resebudgeten.<br />
Vi leder utvecklingen inom resekontohantering<br />
Vårt resekonto, Business Travel Account, ger dig möjlighet<br />
<strong>att</strong> sköta alla resebetalningar via ett centraliserat<br />
konto som din resebyrå debiterar. Nu har du även möjlighet<br />
<strong>att</strong> använda resekontot för bokning och betalning<br />
hos Hotelzon, SJ Prio, SAS TPC, Malmö Aviation,<br />
Netrevelation och Hertz. På så sätt slipper du hantera<br />
kostsamma direktfakturor, då kostnaderna hamnar på<br />
samma faktura som dina övriga resekostnader.<br />
Tack Försvarsmakten för förtroendet!<br />
FM Log har valt American Express resekonto för<br />
betalning med elektronisk voucher vid hotellbokningar<br />
hos Hotelzon.<br />
- Vi har ungefär 60 000 – 70 000 hotellbokningar per år.<br />
A t slippa få en separat faktura för varje bokning innebär<br />
en stor besparing för både oss och hotellen. Efter en<br />
genomgång av de första bokningarna är vi så pass nöjda<br />
a t vi nu implementerar fullt ut. Fakturorna är bra<br />
utformade och ekonomiavdelningen är nöjd, säger Ingela<br />
Mildton-Patzelt, produktchef för hotell och konferens på<br />
FM Log.<br />
Vill ni också få hjälp <strong>att</strong> effektivisera era processer och spara<br />
pengar? Kontakta Fredrik Öhrn, ansvarig Offentlig Sektor<br />
på tel.08-429 5831, email: fredrik.m.ohrn@aexp.com<br />
BENEFIT EMPLOYEES I MANAGE GLOBALLY I MAXIMISE CONTROL I DRIVE SAVINGS I BENEFIT EMPLOYEES I MANAGE GLOBALLY I REAL BUSINESS. REAL SOLUTIONS. SM
Offentliga Affärer utges av<br />
VD och Ansvarig utgivare<br />
Urban Nilsson<br />
urban@hexanova.se<br />
Ekonomi<br />
Monika beiring<br />
monika.beiring@hexanova.se<br />
Redaktionsledning<br />
Klas bergqvist<br />
klas.bergqvist@hexanova.se<br />
Journalister<br />
Arne öster<br />
Ingrid Saarva<br />
Kent Mossheden<br />
Klas bergqvist<br />
Lotta Engelbrektson<br />
tina Lundberg<br />
Krönikör<br />
tina Lundberg<br />
Annonser/Traffic<br />
Henrik tonström<br />
annonser@hexanova.se<br />
Layout<br />
Henrik tonström<br />
Prepress och tryck<br />
Stromia-futurum Grafiska Ab<br />
www.stromia.se<br />
Projektledning Stockholm<br />
Anita Sanderholm<br />
anita.sanderholm@hexanova.se<br />
Kent Mossheden<br />
kent.mossheden@hexanova.se<br />
Göran Welander<br />
goran.welander@hexanova.se<br />
Projektledning Göteborg<br />
Aleksandar Capovski<br />
a.capovski@hexanova.se<br />
Adress/Namnändringar<br />
adressandring.oa@hexanova.se<br />
Adress Göteborg (HK):<br />
Hexanova Media Group Ab<br />
fiskhamnsgatan 2,<br />
414 58 Göteborg<br />
tel 031-719 05 00<br />
fax 031-719 05 29<br />
Adress Stockholm:<br />
Hexanova Media Group Ab<br />
Drakenbergsgatan 2<br />
117 41 Stockholm<br />
tel. 08-618 03 21, 08-618 03 17<br />
fax. 08-618 03 27<br />
www.offentligaaffarer.se<br />
ISSN 1653-3674<br />
Offentliga Affärer distribueras till chefer, inköpare och<br />
upphandlare inom den offentliga sektorn.<br />
Det är Sveriges största affärsmagasin riktat till hela den<br />
offentliga sektorn. för en detaljerad distributionslista,<br />
kontakta vår annonsavdelning.<br />
Utredare vill avveckla<br />
utvecklingsverk<br />
Avveckla Verket för förvaltningsutveckling, Verva,<br />
och satsa på Statskontoret som regeringens strategiska<br />
utredningsmyndighet. Den uppmaningen<br />
kommer från landshövding Mats Svegfors, som<br />
har utrett hur regeringens stabsmyndigheter kan<br />
organiseras.<br />
Mats Svegfors anser <strong>att</strong> Verva, som funnits<br />
i endast två år, har haft ett svårt uppdrag som<br />
utvecklingsmyndighet. Han föreslår en annan<br />
lösning där det bildas en ny delegation för elektronisk<br />
förvaltning (e-förvaltning), som ska arbeta<br />
i nära samspel med regeringskansliet. Dess uppgift<br />
blir främst <strong>att</strong> förverkliga regeringens e-handlingsplan,<br />
som antogs i januari i år.<br />
Enligt Mats Svegfors bör Statskontoret, som<br />
i dag är en renodlad utvärderingsmyndighet, ges<br />
ett vidgat uppdrag och utökade resurser. En tillkommande<br />
uppgift blir <strong>att</strong> göra uppföljningar ur<br />
ett effektivitetsperspektiv alltså vad Riksrevisionsverket<br />
gjorde fram till dess nedläggning för fem år<br />
sedan.<br />
Dags för en direktvald<br />
Stockholm-Mälardalsregion<br />
Hur landet ska indelas i regioner diskuteras i<br />
många länder. I Sverige har frågan utretts i snart<br />
50 år.<br />
Tre större förändringar har ägt rum under<br />
denna tid. I Stockholmsregionen i början av<br />
70-talet och i de två övriga storstadsområdena i<br />
slutet av 90-talet.<br />
Hälften av befolkningen bor nu i de tre storstadsregionerna.<br />
Och den andra hälften i de övriga<br />
18 länen.<br />
För drygt ett år sedan presenterade Ansvarskommittén<br />
ett förslag om <strong>att</strong> lägga samman Sveriges<br />
nuvarande 21 län till 6-9 regionkommuner.<br />
Förslaget innebär också <strong>att</strong> de nya länsstyrelsernas<br />
områden blir desamma som de nya regionkommunernas,<br />
<strong>att</strong> övriga statliga verk och myndigheter<br />
får samma gränser samt <strong>att</strong> uppgifterna hos<br />
de nuvarande regionförbundne – som finns i de<br />
flesta län – skulle överföras till de nya regionkommunerna.<br />
Argumenten för bildandet av en ny politisk<br />
region är kanske starkast i Mälardalen. Skälet är<br />
<strong>att</strong> Stockholms län, Uppsala län och stora delar av<br />
Södermanlands och Västmanlands län alltmer blir<br />
en funktionell region.<br />
Inom ett årtionde torde nästan hela området<br />
vara en funktionell arbetsmarknad. I dag finns i<br />
de fyra länen fyra landsting, fyra länsstyrelser, två<br />
regionförbund och två kommunförbund, två så<br />
kallade NUTS2-regioner (en indelning gjord för<br />
statistiska syften), ett myller av statliga regionindelningar<br />
samt ett stort antal frivilliga samarbetsorgan<br />
som Mälardalsrådet och Haga Forum.<br />
Nästan allt detta skulle kunna ersättas med en<br />
direktvald regionkommun, en statlig regionstyrelse<br />
och en sammanfallande regionindelning för alla<br />
statliga myndigheter i Stockholm-Mälarregionen.<br />
Det skulle bli både mer effektivt och mer tydligt<br />
för medborgarna, menar Bo Könberg, landshövding<br />
i Södermanlands län.<br />
Stockholmare får blixtsnabbt bredband<br />
70 mil rör för <strong>att</strong> lägga ut fiberkablar. Detta köpte<br />
precis Stockholms Stad av Fortum när kommunen<br />
nu bestämt sig för ge 90 procent av hushållen täckning<br />
för fiberanslutningar till internet. Stokab har<br />
anlitats för <strong>att</strong> se till <strong>att</strong> projektet realiseras. Affären<br />
gick lös på 130 miljoner kronor. Utbyggnaden rör<br />
sig om ett operatörsneutralt nät, som Stockholm<br />
stad står för, något som man räknar med ska främja<br />
konkurrensen, skriver Telekom idag.<br />
Går 110 % av din arbetstid till möten?<br />
Ofta går vi på möten som är så dåligt förberedda<br />
och ostrukturerade <strong>att</strong> vi inte löser något och dessutom<br />
har vi fått fler problem eller frågeställningar.<br />
Efteråt har vi ingen tid för sammanf<strong>att</strong>ning och<br />
kanske vi till och med har svårt <strong>att</strong> konstatera vad<br />
mötet handlade om. Läs mer om problemet och<br />
idéer om möjliga lösningar.<br />
Läs också om den norska elbilen Think City<br />
och om Miljöstyrningsrådets arbete för hållbar<br />
upphandling genom stöd till företag och offentlig<br />
förvaltning i deras miljöarbete, för <strong>att</strong> ta några<br />
exempel ur innehållet i denna utgåva av Offentliga<br />
Affärer.<br />
Urban Nilsson<br />
Ansvarig utgivare<br />
9
profilen<br />
LOv<br />
<strong>att</strong> <strong>välja</strong><br />
när regeringen ville utreda hur förhållandet mellan individens valfrihet<br />
inom äldre och handikappomsorgen och lagen om upphandling ser ut i<br />
verkligheten, vände den sig till Acko Ankarberg Johansson, Jönköpings<br />
första kvinnliga kommunalråd.<br />
lagen ska träda i kraft 2009 om den blir antagen, men det är viktigt <strong>att</strong><br />
vara på alerten nu med <strong>att</strong> söka stimuleringsbidrag. Varje kommun som<br />
ansöker i höst kommer <strong>att</strong> få minst en miljon kronor.<br />
Kvinnan bakom utredningen <strong>LOV</strong><br />
Lag om Valfrihetssystem, Acko<br />
Ankarberg Johansson är född och<br />
uppvuxen i Jönköping 1964. Där<br />
gick hon i Rosenlundsskolan och<br />
sedan samhälls vetenskaplig linje på<br />
Per Brahegymnasiet.<br />
– Jag hade tur och fick ett bra<br />
arbete direkt efter skolan, berättar<br />
hon. De jobb jag har haft, har jag<br />
stannat på i sju år vardera tidigare.<br />
Det verkade vara en bra tidsrymd<br />
innan det var dags <strong>att</strong> gå vidare.<br />
Det har inte stämt när det gäller<br />
hennes politiska engagemang. Där<br />
är hon nu inne på nionde året som<br />
heltidspolitiker och det ser ut som<br />
<strong>att</strong> det kommer <strong>att</strong> bli många ytterligare.<br />
Det var 1986 hon blev politiskt<br />
aktiv, <strong>att</strong> det då blev Kristdemokraterna<br />
berodde på <strong>att</strong> det var där<br />
hon kände mest samhörighet. Vid<br />
valen 1991 och 1994 fanns hennes<br />
namn på Kommunfullmäktigelistan<br />
liksom på Riksdagslistan. Vid valet<br />
1998 var hon partiets första namn<br />
på kommunlistan och då insåg hon<br />
<strong>att</strong> det var på det kommunala planet<br />
hon ville verka och <strong>att</strong> det dessutom<br />
inte var riktigt trovärdigt <strong>att</strong> samtidigt<br />
finnas med i rikssammanhang.<br />
Acko Ankarbergs hjärtefrågor är<br />
kultur och sociala frågor. I de tidigare<br />
10<br />
jobben har hon varit musiklärare hos<br />
KFUM Studieförbund och i egna<br />
familjeföretaget var hon tillsammans<br />
med sin far begravningsentreprenör<br />
under sju år. Det har varit erfarenheter<br />
och kunskaper som kommit<br />
väl till pass i de politiska uppdragen.<br />
De första åren var hon först ersättare,<br />
sedan ledamot i kulturnämnden.<br />
Något unikt för Jönköping är <strong>att</strong><br />
musikskolan aldrig varit hotad med<br />
neddragningar.<br />
– Den är nu en mycket bra<br />
kulturskola med stor bredd och stort<br />
djup. Idag anses den vara en av de<br />
bättre i landet, berättar Acko Ankarberg,<br />
som brinner för kultur, sång<br />
och musik. Hon är mycket stolt över<br />
de förändringar som verkställdes<br />
under hennes tid i nämnden under<br />
1992 – 1994.<br />
– Det känns så bra <strong>att</strong> näringslivet<br />
här i Jönköping uttryckt <strong>att</strong><br />
det är viktigt även för näringslivet<br />
<strong>att</strong> det finns ett <strong>att</strong>raktivt och livligt<br />
kulturutbud. Att det är viktigt för<br />
deras medarbetare <strong>att</strong> det finns andra<br />
värden i livet än <strong>att</strong> arbeta, äta och<br />
bo, förklarar Acko Ankarberg.<br />
HV71 en plats i hjärtat<br />
På fritid sjunger Acko Ankarberg<br />
gärna i kör och hon lyssnar mycket på<br />
musik. Och så är det HV 71, förstås.<br />
Här har laget en stor anhängare, alla<br />
hemmamatcher hon kan, går hon på,<br />
men hon reser inte land och rike runt<br />
för <strong>att</strong> följa dem. Då får det duga <strong>att</strong><br />
hålla tummarna och se dem på TV.<br />
Hon bor i ett kedjehus i<br />
Huskvarna tillsammans med maken<br />
Bosse. Hon uppsk<strong>att</strong>ar <strong>att</strong> det är en<br />
liten tomt som hör till huset, för<br />
när semestern kommer är det inte<br />
rensa ogräs som gäller. Favoritsemestern<br />
tillbringar hon med maken<br />
i den grekiska arkipelagen. Det ska<br />
helst vara nya öar <strong>att</strong> upptäcka och<br />
utforska varje gång.<br />
Oftast blir det långa arbetsdagar<br />
för Acko Ankarberg, hon tillhör de<br />
som inte tar med sig arbetet hem.<br />
Varken <strong>att</strong> läsa, skriva eller representera.<br />
Hemma är det mest skönlitteratur<br />
som gäller. På n<strong>att</strong>duksbordet<br />
ligger Ian Rankin I de dödas namn,<br />
visserligen utläst, men hon har inte<br />
hunnit ersätta den med någon ny<br />
än.<br />
– Jag är bra på <strong>att</strong> laga mat, och vi<br />
är mycket förtjusta i de nya råvarorna<br />
som exempelvis bulgur, quinoa och<br />
avorioris, säger Acko Ankarberg.<br />
På helgerna turas hon och maken<br />
om <strong>att</strong> regera i köket.<br />
Frittvalutredningen<br />
Det främsta skälet <strong>att</strong> öka valfriheten<br />
för de äldre och de handikappade<br />
är <strong>att</strong> de själva ska få bestämma<br />
vilken typ av vård och omsorg de<br />
önskar. Att öka lyhördheten för<br />
den enskildes behov och önskemål.<br />
Samtidigt som det är ett sätt <strong>att</strong><br />
öka tillgängligheten, kvaliteten och<br />
effektiviteten inom äldreomsorgen<br />
såväl som i stödet till personer med<br />
funktionshinder. Innan utredningen<br />
var klar, fick den ett utökat uppdrag<br />
<strong>att</strong> även utreda om och i så fall hur<br />
valfrihet även kan tillämpas inom<br />
hälso- och sjukvården.<br />
Acko Ankarberg tillfrågades om<br />
och utsågs till särskild utredare av<br />
Fritt val. Det var hennes bakgrund<br />
som bland annat vice ordförande i<br />
Svenska Kommunförbundets socialberedning<br />
1999-2002 och oppositionsråd<br />
1999-2006 med ansvar för<br />
bland annat äldreomsorg samt som<br />
ledamot i Ansvarskommittén, som<br />
gjorde <strong>att</strong> hon fick uppdraget.<br />
– Acko har gedigen erfarenhet<br />
och kunskap på området och jag<br />
är väldigt glad <strong>att</strong> hon ställer upp.<br />
Denna reform är oerhört viktig för<br />
<strong>att</strong> äldre ska kunna känna sig tryggare<br />
i Sverige och jag ser mycket<br />
fram emot <strong>att</strong> just Acko leder det<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
arbetet, sa äldre- och folkhälsominister<br />
Maria Larsson i samband med<br />
<strong>att</strong> utredningen presenterades.<br />
Av uppdraget framgår <strong>att</strong><br />
hon främst ska undersöka förutsättningarna<br />
för <strong>att</strong> ge äldre och<br />
personer med funktionsnedsättning<br />
en utökad möjlighet <strong>att</strong> <strong>välja</strong><br />
utförare av socialtjänst insatser. Att<br />
förslaget ska innehålla ett valfrihetssystem<br />
avstämt mot svensk lag och<br />
EG-rättslig upphandlingslagstiftning,<br />
vara enkelt <strong>att</strong> tillämpa, öka<br />
valfriheten och inflytandet för äldre<br />
personer och personer med funktionsnedsättning<br />
samt främja en<br />
mångfald av utförare.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Stimulansbidrag gäller 2008<br />
För <strong>att</strong> underlätta för kommuner<br />
<strong>att</strong> övergå till ett valfrihetssystem<br />
har regeringen avs<strong>att</strong> 300 miljoner<br />
kronor i bidrag för <strong>att</strong> stimulera och<br />
påskynda införandet. Acko Ankarberg<br />
föreslår <strong>att</strong> den kommun som<br />
vill ha del av stimulansbidraget ska<br />
följa den föreslagna lagen om valfrihetssystem<br />
och <strong>att</strong> 280 miljoner<br />
av medlen fördelas mellan de<br />
kommuner som ansöker om <strong>att</strong> få<br />
del av bidragen. Av resterande 20<br />
miljoner anser Acko Ankarberg <strong>att</strong><br />
tio miljoner ska gå till Ekonomistyrningsverket<br />
för dess kostnader<br />
<strong>att</strong> uppföra en nationell databas för<br />
annonsering av valfrihetssystem.<br />
Och <strong>att</strong> Socialstyrelsen och Sveriges<br />
Kommuner och Landsting får fem<br />
miljoner vardera för råd och stöd <strong>att</strong><br />
informera om den nya lagen.<br />
– Ansökan och utbetalning<br />
av stimulansbidrag ska ske under<br />
hösten 2008 och vara avslutad senast<br />
den 31 december 2008, poängterar<br />
Acko Ankarberg.<br />
– Man kan fastslå <strong>att</strong> varje<br />
kommun som ansöker kommer <strong>att</strong><br />
få minst en miljon kronor.<br />
Utredningen utmynnade i betänkandet<br />
<strong>LOV</strong> <strong>att</strong> <strong>välja</strong> – Lag om<br />
Valfrihetssystem SOU 2008:15.<br />
Lagen är avsedd <strong>att</strong> fungera som ett<br />
frivilligt verktyg för de kommuner<br />
och landsting som vill konkurrenspröva<br />
verksamhet som drivs i egen<br />
regi för <strong>att</strong> därigenom överlåta valet<br />
av utförare till brukaren.<br />
Om arbetet med utredningen<br />
säger Acko Ankarberg:<br />
– Det var spännande. Det är<br />
viktigt <strong>att</strong> de som behöver betydande<br />
insatser kan <strong>välja</strong>. Det är viktigt <strong>att</strong><br />
öka egen makt även i en uts<strong>att</strong> situation.<br />
Jag är glad <strong>att</strong> få utreda något<br />
som jag tror är viktigt för människor.<br />
Folk vill vara med och bestämma<br />
11
12<br />
”jag är glad <strong>att</strong> få utreda något som<br />
jag tror är viktigt för människor.”<br />
profilen<br />
innehållet i biståndsarbetet.<br />
Hon tror <strong>att</strong> med fler utförare<br />
blir det lättare för dem <strong>att</strong> profilera<br />
sig och det öppnar möjligheter för<br />
egenregi och alternativa utförare. Att<br />
det blir kvalitetskonsekvenser som<br />
gynnar brukarna.<br />
Som utredare föreslår Acko<br />
Ankarberg <strong>att</strong> en ny lag om valfrihetssystem,<br />
<strong>LOV</strong>, införs. Den föreslagna<br />
lagen är ett alternativ till lagen<br />
om offentlig upphandling LOU<br />
(2007:1091) och kan tillämpas på<br />
handikapp- och äldreomsorg samt<br />
hälso- och sjukvårdstjänster. Lagen<br />
innehåller regler om löpande annonsering<br />
i en ny nationell databas för<br />
valfrihetssystem, krav på utförare,<br />
förfrågningsunderlagets innehåll,<br />
ansökan och tilldelning i kontrakt,<br />
information till brukarna/invånarna,<br />
brukarens/invånarens val av utförare<br />
och överprövning.<br />
I betänkandet behandlas även<br />
frågor om uppföljning och kontroll<br />
av utförare, kvalitet, tilläggstjänster,<br />
kommunal samverkan<br />
och hur stimulansbidraget om 300<br />
miljoner kronor bör fördelas, för <strong>att</strong><br />
uppmuntra kommuner <strong>att</strong> införa<br />
valfrihetssystem. Även om lagen inte<br />
träder i kraft förrän 2009, är det<br />
viktigt för den som vill ha del av det<br />
statliga stimulansbidraget <strong>att</strong> ansöka<br />
om det i höst!<br />
När Acko Ankarberg beskriver<br />
lagförslaget ser hon det som ett<br />
träd. I stammen, vid roten, finns<br />
den politiska förberedelseprocessen<br />
enligt kommunallagen. I stigande<br />
upp mot toppen finns Vilka krav<br />
ska ställas i förfrågningsunderlaget<br />
– Utarbetande av förfrågningsunderlag.<br />
Minimum enligt svensk lag<br />
– Annonsering i nationell databas<br />
– Ansökningar inkommer från utförare<br />
– Avtal träffas mellan kommun<br />
och utförare – Skriftlig information<br />
till medborgarna – Medborgarens val<br />
– Uppföljning – Rättsmedel.<br />
Till detta kommer grenverket med<br />
synpunkter på vad som är viktigt i de<br />
olika faserna. Det rör sig om exempelvis<br />
personalens utbildningsnivå,<br />
ekonomiska krav, ledningskompetens,<br />
katastrof och krisberedskap och<br />
förslag hur information till medborgarna<br />
kan genomföras.<br />
– Ett krav som måste ställas på<br />
de externa leverantörerna i ett valfrihetssystem<br />
är <strong>att</strong> de ska bedriva verksamheten<br />
i enlighet med det i tiden<br />
gällande regelverket inom området.<br />
Det innebär bland annat <strong>att</strong> verksamheten<br />
ska bedrivas med respekt<br />
för de övergripande mål och grundläggande<br />
värderingar för samhällets<br />
socialtjänst som anges i SoL, <strong>att</strong><br />
insatserna som ges ska vara av god<br />
kvalitet, <strong>att</strong> det i verksamheten ska<br />
finnas personal med lämplig utbildning<br />
och erfarenhet, och <strong>att</strong> kvaliteten<br />
i verksamheten systematiskt<br />
och fortlöpande utvecklas och säkras,<br />
säger Acko Ankarberg.<br />
Ingrid Saarva
nyheter<br />
Claes Norgren lämnar<br />
Konkurrensverket för<br />
<strong>att</strong> bli riksrevisor<br />
Generaldirektören Claes norgen utsågs den<br />
9 april till ny riksrevisor och lämnar därför<br />
Konkurrensverket. Claes norgren tillträder den<br />
nya bef<strong>att</strong>ningen den 1 juli 2008 och efterträder<br />
då lennart Grufberg som går i pension. Vem som<br />
skall efterträda Claes norgren som generaldirektör<br />
för Konkurrensverket är inte känt.<br />
Claes Norgren är född 1954. Han är<br />
civilekonom och sedan 2003 generaldirektör<br />
vid Konkurrensverket.<br />
Dessförinnan var han under tio år<br />
generaldirektör vid Finansinspektionen.<br />
Åren 1990–1993 var Claes<br />
Norgren vice riksbankschef och<br />
under 1987–1990 upplåningschef<br />
på Riksgäldskontoret. Tiden 1980–<br />
1987 arbetade han som utredare<br />
vid Riksbanken och Finansdepartementet.<br />
Claes Norgren har haft en rad<br />
uppdrag. Han har varit ordförande<br />
i Arbetsgivarverket, i Insättningsgarantinämnden,<br />
i BAC, Europakommissionens<br />
rådgivande kommitté<br />
för bankreglering, i översynen av<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
kapitaltäckningsreglerna, Baselkommittén<br />
i bankregleringsfrågor och<br />
i FATF, Finacial Action Task Force<br />
against Money Laundering. Han har<br />
också varit medlem i regeringens råd<br />
för konsumentfrågor.<br />
Riksrevisionen, som är en del av<br />
riksdagens kontrollmakt, började<br />
sin verksamhet den 1 juli 2003 och<br />
tog då över det statliga revisionsansvaret<br />
från föregångarna Riksdagens<br />
revisorer och Riksrevisionsverket.<br />
Myndigheten leds av tre riksrevisorer.<br />
Riksrevisionens uppdrag är <strong>att</strong><br />
granska den statliga verksamheten<br />
och därigenom medverka till god<br />
resursanvändning och en effektiv<br />
förvaltning i staten. •<br />
Översättning till alla språk<br />
www.semantix.se info@semantix.se<br />
13
nyheter<br />
framtidens lösning<br />
för e-id i sikte<br />
för första gången finns nu en gemensam målbild<br />
för förvaltningens framtida hantering av e-legitimationer.<br />
Målbilden har tagits fram av Verva i<br />
samarbete med representanter för stat, kommun<br />
och landsting.<br />
Denna vår pågår ett intensivt utvecklingsarbete<br />
på Verva med <strong>att</strong> konkretisera<br />
tidigare förslag på modell för<br />
utfärdande och kontroll av e-legitimationer.<br />
Utgångspunkten är en<br />
färdplan för e-legitimation, som<br />
Verva tog fram förra året.<br />
I juni ska den konkretiserade<br />
modellen presenteras för regeringen.<br />
Just nu undersöks olika alternativ för<br />
finansiering.<br />
– Vi tar avstamp från de behov<br />
som finns hos myndigheter,<br />
kommuner och landsting, säger<br />
Wiggo Öberg, projektledare Verva.<br />
Fånga in synpunkter<br />
För <strong>att</strong> se till <strong>att</strong> Vervas förslag till<br />
lösningar motsvarar de behov som<br />
finns i förvaltningen har Verva tillsammans<br />
med representanter för<br />
sex myndigheter, länsstyrelserna,<br />
Sveriges Kommuner och Landsting<br />
(SKL) samt Stockholms stad<br />
14<br />
tagit fram ett förslag på målbild för<br />
utvecklingen.<br />
– Med denna målbild har vi<br />
kommit en god bit på väg mot ett<br />
gemensamt förslag. Nu vill vi gärna<br />
höra vad andra intressenter tycker,<br />
säger Wiggo Öberg.<br />
Målbilden har publicerats på<br />
Vervas webbplats. Där finns ett<br />
formulär där man enkelt kan lämna<br />
sina synpunkter elektroniskt, senast<br />
den 30 april.<br />
Nästa steg är <strong>att</strong><br />
realisera modellen<br />
När Verva har rapporterat till regeringen<br />
i juni går arbetet in i en ny<br />
fas. Förslagen ska då realiseras och<br />
arbetet med <strong>att</strong> förankra och finjustera<br />
fortsätter.<br />
Även om en ny lösning som<br />
öppnar för fler aktörer är angelägen,<br />
är användningen av e-legitimationer<br />
stor redan i dag. Varje månad<br />
SKL stärker ledningen i<br />
Kommentus – thomas<br />
Idermark ny vD<br />
Thomas Idermark tillträder 1 april<br />
tjänsten som VD i Kommentus<br />
Gruppen AB som ägs av SKL,<br />
Sveriges Kommuner och Landsting<br />
genom SKL Företag AB, och som är<br />
ett av landets ledande företag inom<br />
upphandling och förlagsverksamhet<br />
riktad till främst den offentliga<br />
sektorn. Thomas har sin bakgrund<br />
inom både industrin och den finansiella<br />
sektorn. Han har bl.a. varit<br />
verksam inom Cloetta, Candelia,<br />
Orrefors Kosta Boda, Coop Bank<br />
och Spira Invest. Under senare år har<br />
han arbetat som managementkonsult<br />
riktad mot främst industrin.<br />
– Thomas får en mycket viktig roll<br />
och blir nyckelperson i den förnyelse<br />
och utveckling av Kommentus som<br />
vi nu har startat. Företaget står idag<br />
på en stabil grund ekonomiskt och<br />
verksamhetsmässigt, men det krävs<br />
delvis nya grepp, ny inriktning och<br />
ny kompetens för <strong>att</strong> vi ska behålla<br />
och stärka vår ledande roll, säger<br />
Kommentus styrelseordförande<br />
Thomas Håkansson.<br />
Verksamheten inom Kommentus<br />
är sedan tidigare inriktad på<br />
upphandlings- och förslagsverksamhet<br />
för främst kommuner och<br />
landsting men även för vissa andra<br />
företag och organisationer. Kraven<br />
på verksamheten, som är av stor<br />
ekonomisk och strategisk betydelse<br />
för kunderna, har delvis förändrats<br />
under de senare åren och man ser en<br />
forts<strong>att</strong> förändring både vad gäller<br />
inriktning och innehåll i framtiden.<br />
Speciellt upphandlingen ställer idag<br />
används e-legitimationer för över 1,5<br />
miljoner identifieringar eller underskrifter<br />
i förvaltningen.<br />
Omkring 160 e-tjänster<br />
med e-id<br />
I dag finns cirka 160 e-tjänster där<br />
e-id används. Populära exempel är<br />
Försäkringskassans anmälan av tillfällig<br />
föräldrapenning och Sk<strong>att</strong>everkets<br />
deklaration via webben.<br />
Men e-legitimationer används<br />
även i e-tjänster hos kommuner och<br />
landsting. Av de totalt 48 organisationer<br />
som beviljats Vervas finansiella<br />
stöd för kontroll av e-legitimationer<br />
är 37 kommuner eller landsting.<br />
nya krav inte bara<br />
lönsamhetsmässigt<br />
utan även i termer<br />
av exempelvis miljöhänsyn<br />
och ekologisk<br />
hållbarhet.<br />
– Med tanke på<br />
den förändringsfas<br />
företaget står inför<br />
ser jag arbetet på<br />
Kommentus som<br />
en extra spännande<br />
utmaning. Det finns<br />
en historik i företaget<br />
som vi inte<br />
ska glömma men nu<br />
står vi inför helt nya<br />
förutsättningar och<br />
krav, säger Thomas<br />
Idermark.<br />
Utveckling av e-tjänster<br />
ett problemområde<br />
Men e-id löser inte allt. Många<br />
kommuner har svårt <strong>att</strong> få igång sina<br />
e-tjänster på grund av svårigheter <strong>att</strong><br />
integrera olika funktioner i e-tjänster<br />
och <strong>att</strong> leverantörerna i många fall<br />
haft bekymmer med <strong>att</strong> bli klara<br />
med sina applikationer i tid.<br />
– I en uppföljning av Vervas startpaket<br />
för e-identifiering såg vi <strong>att</strong><br />
kommunernas problem inte är e-id,<br />
utan själva utvecklingen av e-tjänster,<br />
säger Wiggo Öberg.<br />
Arne Öster
tre kommuner har<br />
olagligt direktupp-<br />
handlat avfallshantering<br />
De tre kommunerna Ödeshög, Mönsterås och<br />
Vimmerby bröt mot lagen om offentlig upphandling<br />
när de direktupphandlade avfallshantering.<br />
Det har Konkurrensverket funnit efter en granskning.<br />
Ödeshögs, Mönsterås och Vimmerby<br />
kommuner har olagligt direktupphandlat<br />
avfallshantering.<br />
Konkurrensverket har i sina tre<br />
första beslut inom ramen för ett pågående<br />
tillsynsprojekt av den kommunala<br />
avfallsmarknaden funnit <strong>att</strong> tre<br />
kommuner brutit mot LOU (lagen<br />
om offentlig upphandling) när de<br />
direktupphandlat avfallshantering.<br />
Ödeshögs, Mönsterås och<br />
Vimmerby kommuner bröt mot<br />
LOU när de år 2002 tecknade<br />
avfallskontrakt med Tekniska Verken<br />
i Linköping utan föregående offentliga<br />
upphandlingar. Det har Konkurrensverket<br />
funnit i sina tre första<br />
beslut inom ramen för tillsynsprojektet<br />
av den kommunala avfallsmarknaden.<br />
De tre kommunernas avtal är<br />
totalt värda cirka 4, 10 respektive<br />
15 miljoner kronor under hela den<br />
sjuåriga avtalstiden.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Trots <strong>att</strong> upphandlingsvärdena<br />
översteg då gällande tröskelvärde<br />
hade kommunerna vare sig annonserat<br />
upphandlingarna eller i övrigt<br />
följt de förfaranderegler som gäller<br />
för öppet eller selektivt förfarande<br />
enligt LOU. Några omständigheter<br />
som kunde berättiga <strong>att</strong> kommunerna<br />
underlåtit <strong>att</strong> tillämpa dessa<br />
förfaranderegler har inte framkommit.<br />
Konkurrensverket har förelagt<br />
kommunerna <strong>att</strong> redovisa vilka<br />
åtgärder de vidtar för <strong>att</strong> snarast<br />
avveckla kontrakten.<br />
Konkurrensverket genomför<br />
under 2008 ett tillsynsprojekt av<br />
kommunernas och de kommunala<br />
avfallsbolagens hantering av avfallskontrakt.<br />
Som ett led i detta projekt<br />
granskas ett antal kommuners och<br />
kommunala avfallsbolags tilldelningar<br />
av avfallskontrakt.<br />
Sida reformerar<br />
sin organisation<br />
Den första april 2008, f<strong>att</strong>ade Sida<br />
beslut om en ny organisation som<br />
radikalt förändrar arbetssätt och<br />
rutiner. Sida genomför en rad viktiga<br />
åtgärder för <strong>att</strong> ytterligare förstärka<br />
kontrollen, förbättra uppföljningen<br />
och minska riskerna för oegentligheter.<br />
Målet är <strong>att</strong> stärka det svenska<br />
utvecklingssamarbetet och göra<br />
Sverige till en ännu starkare aktör<br />
internationellt.<br />
– Nu får vi tydligare ansvarsfördelning,<br />
bättre möjligheter <strong>att</strong><br />
redovisa resultat och vi fokuserar<br />
på de områden där vi kan göra<br />
mest nytta. Samtidigt ser vi till <strong>att</strong><br />
förbättra systemen för kontroll och<br />
uppföljning för <strong>att</strong> vara säkra på <strong>att</strong><br />
biståndet används rätt och ger de<br />
resultat vi vill, säger Sidas generaldirektör<br />
Anders Nordström.<br />
De förändringar Sida gör kan<br />
sammanf<strong>att</strong>as i fyra punkter.<br />
Sida inför landchefer, Country<br />
Directors, med tydligt ansvar och<br />
befogenheter för verksamheten i de<br />
olika samarbetsländerna. I uppdraget<br />
ingår tydliga krav på resultat och<br />
förmåga <strong>att</strong> redovisa dem.<br />
I högre utsträckning än tidigare<br />
ska Sida fokusera på frågor där<br />
Sverige lyckats bra och har störst<br />
kunskap. Sida koncentrerar och<br />
utvecklar därför sin kompetens i<br />
enlighet med regeringens priorite-<br />
Många vill påverka kommuners<br />
framtida hantering av detaljplaner<br />
Sverige består idag av 290 kommuner.<br />
Hur och till vad marken ska användas<br />
i respektive kommun beslutas i<br />
planprocessen och via lokala detaljplaner.<br />
Den tekniska utvecklingen<br />
har bidragit till <strong>att</strong> planprocessen i<br />
allt större utsträckning sker digitalt.<br />
Kraven har ökat på <strong>att</strong> information<br />
ska vara åtkomlig och begriplig och<br />
även tillämplig i framtida e-tjänster,<br />
vilket förutsätter vissa regler och<br />
rekommendationer för struktur och<br />
format.<br />
Nu har SIS, Swedish Standards<br />
Institute startat ett nytt projekt vars<br />
arbete ska underlätta denna process<br />
för kommunerna. Ett projekt som<br />
de senaste månaderna fått flera nya<br />
deltagare. Bland annat Falkenbergs<br />
kommun (Projektet är öppet för alla<br />
företag, myndigheter och organisationer<br />
som vill delta). Alla projekt-<br />
deltagare kan vara med och påverka<br />
slutresultatet.<br />
Standarderna ska förenkla och ge<br />
stöd vid framtagandet och användningen<br />
av detaljplaner, översiktsplaner<br />
och andra planer. Många<br />
kommuner tar till exempel idag in<br />
externa it-konsulter som gör mycket<br />
manuellt arbete och då är det lätt<br />
<strong>att</strong> det kan gå fel, tar längre tid och<br />
kostar mer än planerat. Med en<br />
framtida standard kan sådana fel<br />
minimeras. Då vet både kommunen<br />
och it-konsulterna hur det ”ska” ser<br />
ut eftersom standarden kommer<br />
kunna kan ge enklare och tydligare<br />
direktiv.<br />
I en planprocess ska mängder av<br />
information hämtas in, sammanställas<br />
och kunna presenteras på ett<br />
begripligt sätt för alla de intressenter<br />
som är berörda. SIS-projektet Fysisk<br />
planering (SIS/TK 501) ska fastställa<br />
formerna för framtida informationsutbyte<br />
mellan planprocessens aktörer.<br />
Det innebär <strong>att</strong> de kommande standarderna<br />
kommer <strong>att</strong> omf<strong>att</strong>a detalj-<br />
nyheter<br />
ringar till fem centrala områden:<br />
1) miljö och klimat, 2) demokrati,<br />
jämställdhet och mänskliga rättigheter,<br />
3) kunskap och folkhälsa, 4)<br />
ekonomisk utveckling samt 5) fred<br />
och säkerhet.<br />
Sida inför ett sammanhållet mål-<br />
och resultatsystem och förstärker<br />
internrevisionen. Ekonomiadministrationen<br />
centraliseras vilket redan<br />
skett med upphandlingen.<br />
Sida ökar samarbetet med bland<br />
annat andra organisationer, företag<br />
och myndigheter både inom Sverige<br />
och internationellt. Samarbetet<br />
ska leda till nya vägar för <strong>att</strong> skapa<br />
utveckling och på så sätt bidra till <strong>att</strong><br />
minska f<strong>att</strong>igdom.<br />
– Förändringarna i omvärlden<br />
gör <strong>att</strong> Sida måste förändras. Vi har<br />
lyssnat på samarbetspartner, medarbetare<br />
och andra intressenter för <strong>att</strong><br />
möta olika behov i de länder vi arbetar<br />
med. Den här lösningen ger en stark<br />
förankring i samarbetsländerna och<br />
en organisation som är ordentligt<br />
rustad för de krav omvärlden ställer<br />
på oss, säger Anders Nordström.<br />
planer, områdesbestämmelser, mark-<br />
och v<strong>att</strong>enanvändning, allmänna<br />
intressen samt rekommendationer<br />
för bevarande och förändring av den<br />
fysiska miljön.<br />
15
UpphAnDlinG<br />
Stabsutredare föreslår<br />
<strong>att</strong> Verva läggs ner<br />
nya former för utveckling av e-förvaltningen skall skapas. Statskontoret<br />
förstärks och nya resurser tillförs. Statskontorets roll som regeringens<br />
strategiska utredningsstöd läggs fast. Verket för förvaltningsutveckling –<br />
Verva, avvecklas.<br />
Det är tre huvudpunkter i Stabsutredningens<br />
betänkande ”Ett stabsstöd<br />
i tiden” som har överlämnats till<br />
statsrådet Mats Odell.<br />
Stabsutredningen har haft i<br />
uppdrag <strong>att</strong> se över regeringens<br />
stabsmyndigheter dvs. Ekonomistyrningsverket,<br />
Kammarkollegiet,<br />
Statskontoret och Verva, Verket<br />
för förvaltningsutveckling. Särskild<br />
utredare har varit landshövding Mats<br />
Svegfors.<br />
– Under decennier har det i praktiken<br />
rått en kontinuitet i svenska<br />
förvaltningspolitiska utvecklingen. I<br />
16<br />
grunden har det varit en och samma<br />
föreställning som varit vägledande.<br />
Politiken styr genom uppdrag och<br />
mål och myndigheterna genomför<br />
politiken. Viktiga komponenter i<br />
förvaltningspolitiken kommer dock<br />
med stor sannolikhet <strong>att</strong> förändras<br />
under de närmaste åren. Detta<br />
gäller såväl synen på styrning och<br />
uppföljning som kring hur statsförvaltningen<br />
ska utveckla sina arbetsformer,<br />
verktyg och personal. Stabsstödet<br />
bör därför också organiseras<br />
och styras så <strong>att</strong> det blir en funktionell<br />
del av en fungerande helhet<br />
tillsammans med uppdragsgivaren<br />
och statsförvaltningen i stort. Stabsstödet<br />
måste också kunna ge stöd i<br />
alla led i processen och därför också<br />
ha förmåga <strong>att</strong> se utanför de egna<br />
ramarna och den egna organisationen.<br />
Detta ställer särskilda krav på<br />
<strong>att</strong> stabsmyndigheterna arbetar flexibelt,<br />
snabbt och <strong>att</strong> arbetet präglas av<br />
en stor närhet till och kunskap om<br />
regeringens och Regeringskansliets<br />
arbete, säger Mats Svegfors.<br />
Mot bakgrund av denna grundsyn<br />
presenterar Stabsutredningen ett<br />
antal förslag, bland annat:<br />
Utvecklingen av e-förvaltningen<br />
förstärks och sker<br />
i nya former<br />
Utvecklingen av en modern e-förvaltning<br />
bör i fortsättningen ske i<br />
arbetsformer som säkrar <strong>att</strong> statens<br />
samlade kompetens och resurser tas<br />
tillvara. Utredningen föreslår därför<br />
<strong>att</strong> en delegation i kommittéform,<br />
Förvaltningsdelegationen, inrättas.<br />
Denna ska, i samspel med regeringen<br />
och Regeringskansliet, samordna<br />
och utveckla förverkligandet av<br />
regeringens e-handlingsplan som<br />
antogs i januari i år. Detta mycket<br />
speciella utvecklingsarbete kräver<br />
en ny typ av samverkansstruktur<br />
där regeringen, som visar vägen, kan<br />
interagera med myndigheterna, som<br />
har kompetens och resurser. Delegationen<br />
består av företrädare för såväl<br />
Regeringskansliet som myndigheter<br />
och syftar till <strong>att</strong> ta tillvara samtliga<br />
statliga resurser i ett samordnat och<br />
strategiskt utvecklingsarbete. Delegationens<br />
arbete, behov av kansliresurser<br />
med mera finansieras genom<br />
<strong>att</strong> 14 miljoner kronor per år anslås<br />
till detta ändamål.<br />
Statskontoret utvecklas och<br />
ges ett strategiskt uppdrag<br />
För <strong>att</strong> ge underlag för regeringens<br />
styrning av statsförvaltningen krävs<br />
tillgång till mycket kvalificerat utredningsstöd.<br />
Ett sådant åstadkoms<br />
bland annat genom <strong>att</strong> det finns<br />
väl fungerande uppföljningssystem<br />
och utvärderingsfunktioner. Utredningen<br />
föreslår <strong>att</strong> Statskontorets<br />
roll som ett uppföljnings- och utredningsorgan<br />
nära kopplat till Regeringskansliet<br />
stärks. Mot bakgrund<br />
av <strong>att</strong> avvecklingen av Riksrevisions-<br />
verket år 2003 lett till <strong>att</strong> regeringen<br />
sedan dess inte fått tillräckligt stöd<br />
när det gäller uppföljningar ur ett<br />
effektivitetsperspektiv blir detta ett<br />
prioriterat område för Statskontoret.<br />
För <strong>att</strong> ge goda förutsättningar för<br />
det nya bredare uppdraget ges Statskontoret<br />
utökade resurser om 22<br />
miljoner kronor per år.<br />
Verket för förvaltningsutveckling<br />
avvecklas<br />
Verket för förvaltningsutveckling,<br />
Verva, har haft ett svårt uppdrag.<br />
Konstruktionen med en renodlad<br />
”utvecklingsmyndighet” har inte<br />
gett rätt förutsättningar för <strong>att</strong> möta<br />
de krav som ställs och kommer <strong>att</strong><br />
ställas. Utredningen föreslår därför<br />
<strong>att</strong> Verva avvecklas från och med år<br />
2009.<br />
Arbetet med <strong>att</strong> utveckla en<br />
kompetent förvaltning tar<br />
nya vägar<br />
Ansvaret för kompetensförsörjningen<br />
är, och ska vara, ett av myndighetsledningarnas<br />
primära uppdrag.<br />
Utredningens grundinställning är<br />
<strong>att</strong> myndigheternas behov av utbildningar<br />
inom skilda områden bör<br />
tillgodoses genom <strong>att</strong> kompetens på<br />
den privata marknaden samt inom<br />
universitet och högskolor tas tillvara.<br />
Men det finns också kompetensbehov<br />
som är tämligen specifika för<br />
statsförvaltningen. Exempel på detta<br />
är den statliga ekonomistyrningen<br />
och budgetarbetet, EU-frågor,<br />
”statstjänstemannaskap” samt<br />
statlig chefsutveckling. Inom dessa<br />
områden finns det skäl för <strong>att</strong> staten<br />
själv svarar för vissa insatser. Ekonomistyrningsverket<br />
och Försvarshögskolan<br />
ges därför uppdrag inom<br />
dessa områden.<br />
Regeringskansliets verksamhet<br />
renodlas ytterligare<br />
Regeringskansliets främsta uppgift<br />
är <strong>att</strong> biträda regeringen med underlag<br />
i dess roll <strong>att</strong> styra riket. För <strong>att</strong><br />
kunna vara ett effektivt kanslistöd<br />
till den verkställande makten krävs<br />
<strong>att</strong> Regeringskansliet fokuserar<br />
sina insatser på områden som är<br />
strategiskt viktiga för regeringens<br />
arbete. För <strong>att</strong> Regeringskansliet ska<br />
kunna fokusera på sina huvuduppgifter<br />
föreslås <strong>att</strong> vissa uppgifter av<br />
administrativt slag förs över från<br />
Regeringskansliet till Kammarkollegiet.<br />
Källa: Finansdepartementet,<br />
Stabsutredningen<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
UpphAnDlinG<br />
Lena jönsson kommenterar Stabsutredningen<br />
– Att splittra upp Vervas verksamhet skulle innebära<br />
<strong>att</strong> den viktiga samordningen och stödet för<br />
utveckling av svensk e-förvaltning upphör.<br />
Det säger lena Jönsson om Stabsutredningens<br />
betänkande som presenterades den 10 mars.<br />
Stabsutredningen har idag presenterat<br />
sitt betänkande Ett stabsstöd i<br />
tiden (SOU 2008:22) som innehåller<br />
förslag till förändringar i regeringens<br />
stabsorganisation. Förslaget innebär<br />
i vissa avseenden stora förändringar<br />
för samordning och utveckling av<br />
elektronisk förvaltning i Sverige.<br />
Utredaren föreslår bland annat<br />
<strong>att</strong> Verva, Verket för förvaltningsutveckling,<br />
avvecklas som myndighet<br />
och <strong>att</strong> den nuvarande verksamheten<br />
splittras upp.<br />
Ett steg tillbaka<br />
– Offentliga e-tjänster berör allt<br />
fler människor. IT-utvecklingen går<br />
lavinartat snabbt. För förvaltningen<br />
ställer det stora krav, även i framtiden,<br />
på samordning, kompetens<br />
och möjlighet <strong>att</strong> kunna följa och<br />
delta i utvecklingen. I detta läge<br />
väljer utredaren <strong>att</strong> ta ett steg tillbaka<br />
och föreslår <strong>att</strong> den enda myndig-<br />
heten med en samordningsroll och<br />
ett helhetsperspektiv på området ska<br />
läggas ned. Detta försvårar förvaltningens<br />
möjligheter <strong>att</strong> leva upp till<br />
kraven på service från medborgare<br />
och företag.<br />
– Utredaren ser inte heller den<br />
viktiga kompetensförsörjningsfrågan<br />
som en del i verksamhetsutvecklingen,<br />
vilket är beklagligt.<br />
– För sina slutsatser och förslag<br />
har utredaren haft den felaktiga<br />
utgångspunkten <strong>att</strong> Verva haft regeringens<br />
uppdrag <strong>att</strong> styra myndigheterna.<br />
Ett sådant uppdrag har Verva<br />
inte haft.<br />
Allvarliga konsekvenser för förvaltningen:<br />
• Utredarens förslag innebär tre<br />
allvarliga konsekvenser för förvaltningens<br />
utveckling:<br />
• Kommuner och små myndigheter<br />
stängs ute<br />
• Kommuner och landsting samt<br />
små myndigheter lämnas utanför<br />
det faktiska utvecklingsarbetet.<br />
Utvecklingen av en e-förvaltning<br />
med medborgarna och företagarna i<br />
fokus kan inte bara handla om stora<br />
myndigheter.<br />
Lyckat EU-samarbete om<br />
e-förvaltning försvagas<br />
Sveriges viktiga roll i EU-samarbetet<br />
och i internationellt arbete försvagas.<br />
För <strong>att</strong> vara slagkraftig i sådant samar-<br />
vem är mannen som vill lägga ner verva?<br />
inte nog med <strong>att</strong> han är landshövding i Västmanlands<br />
län sedan 2000. en gång i tiden var han ordförande<br />
i fria Moderata Studentförbundet. Senare<br />
sakkunnig i ekonomidepartementet, därefter<br />
statssekreterare i bostadsdepartementet under<br />
fälldin-regeringen, för <strong>att</strong> mellan 1991-2000 vara<br />
chefsredaktör för Svenska Dagbladet.<br />
Vem talar jag om, jo Mats Svegfors. I<br />
botten journalist och redan som ung<br />
liten grabb började han hålla längre<br />
anförande om samhällsfrågor varje<br />
nyår.<br />
– Vi bodde i Småland i Aneby.<br />
Jag kommer ihåg hur jag ställde mig<br />
mitt på golvet och pratade om det<br />
som jag tyckte var viktigt, säger Mats<br />
och skr<strong>att</strong>ar.<br />
Längtan efter något mer<br />
I unga tidiga år fanns den där längtan<br />
efter något mer. Efter något som han<br />
kanske själv inte förstod just då.<br />
Men ett minne kom ofrånkomligt<br />
<strong>att</strong> prägla Mats Svegfors kommande<br />
karriär.<br />
– Jag minns min gamla folkskolelärare,<br />
som förvisso var en duktig<br />
lärare, men som samtidigt kunde<br />
straffa oss elever om någon av oss<br />
hade gjort fel. Kommer ihåg hur<br />
läraren kunde dra in gymnastiktimmen<br />
för oss alla och hur bestört<br />
jag blev. Jag tyckte det var ett sådant<br />
övergrepp, då jag tyckte så ofantligt<br />
mycket om dessa gymnastiktimmar.<br />
Det där var hårt för en ung grabb.<br />
Detta minne var just det där<br />
minnet som kom <strong>att</strong> bli ödesdigert.<br />
Minnet som gjorde den unga<br />
10-åriga Mats Svegfors fast besluten<br />
<strong>att</strong> en dag vara med och påverka i de<br />
större sammanhangen. Vid 12 års<br />
ålder hade han ett brinnande engagemang<br />
för rättspolitiska frågor. Förebilden<br />
var Dag Hammarskjöld.<br />
– Jag var oerhört imponerad av<br />
honom. Dag Hammarskjöld var<br />
för mig en mönsterperson. Han var<br />
ständigt närvarande i tidningarna,<br />
och den personliga insatsen <strong>att</strong> ge<br />
allt för något han trodde på.<br />
Och på den vägen blev det. Även<br />
för Mats Svegfors.<br />
Djup livserfarenhet<br />
När jag lyssnar på svaren han ger<br />
av mina ställda frågor, slås jag av<br />
en ovanlig värdighet. Registrerar<br />
hur jag tycker mig skönja en eftertänksamhet<br />
som bara kan födas ur<br />
lärdomar sprungna ur djup livserfarenhet.<br />
Samtidigt som när jag sitter<br />
här slås jag av hur sällsynt det är<br />
<strong>att</strong> personer i beslutsposition öppet<br />
står för både sina styrkor, så väl som<br />
mindre bra sidor.<br />
– Jag är inte nöjd med några<br />
viktiga personfrågor där jag tycker<br />
<strong>att</strong> jag har rekryterat fel. Inser <strong>att</strong> ju<br />
äldre jag blivit desto mer kan jag se<br />
mina egna tillkortakommanden och<br />
hur jag kunnat agera på annat sätt,<br />
fortsätter Mats allvarligt.<br />
– Sedan är jag nog rätt förtjust<br />
i mina egna projekt, säger han och<br />
skr<strong>att</strong>et bubblar upp. Vi är två chefer<br />
här i Västmanlands län, fungerar<br />
oerhört bra med Håkan Eriksson<br />
som är länsråd.<br />
Verva avvecklas<br />
Mats Svegfors har verkat som chef i<br />
40 år. Precis nyligen har han lämnat<br />
ifrån sig ”Ett stabsstöd i tiden” till<br />
bete krävs <strong>att</strong> man är en drivande<br />
kraft i den nationella utvecklingen.<br />
Förslaget motverkar detta. Nedläggningen<br />
av Verva föreslås dessutom<br />
ske samtidigt som myndigheten har<br />
viktiga pågående uppgifter inför<br />
Sveriges ordförandeskap i EU 2009.<br />
Kortsiktiga lösningar hindrar<br />
utveckling på lång sikt<br />
Utredarens förslag är överraskande<br />
kortsiktiga. Utvecklingsarbete måste<br />
ha en långsiktig inriktning, liksom<br />
de lösningar som tas fram.<br />
– Vervas existens är inget självändamål,<br />
men de viktiga uppgifterna<br />
och de stora utmaningarna kan inte<br />
avvecklas. Att lägga ut Vervas arbetsuppgifter<br />
på annat håll är både felaktigt<br />
och äventyrligt genom <strong>att</strong> den<br />
viktiga samordningen och det viktiga<br />
stödet för utveckling av svensk e-förvaltning<br />
upphör, säger Lena Jönsson,<br />
generaldirektör Verva.<br />
Lena Jönsson<br />
stadsrådet Mats Odell, där han har<br />
varit särskild utredare för Stabsutredningen<br />
på uppdrag av regeringen.<br />
Uppdraget har inneburit <strong>att</strong> se<br />
över regeringens stabsmyndigheter,<br />
Ekonomistyrningsverket, Kammarkollegiet,<br />
Statskontoret och Verva,<br />
Verket för förvaltningsutveckling.<br />
Syftet är <strong>att</strong> skapa nya former för<br />
utveckling av e-förvaltningen, där<br />
Stadskontoret skall stärkas som<br />
regeringens strategiska utredningsstöd<br />
och nya resurser tillföras. I det<br />
sammanhanget föreslår Mats Svegfors<br />
<strong>att</strong> Verva skall avvecklas. Mats<br />
Svegfors har även lett utredningen<br />
om statens ansvar för evakuering av<br />
svenskar när det inträffar katastrofer<br />
i utlandet som presenterades i början<br />
av april.<br />
Är det något särskilt som du<br />
skulle vilja förverkliga?<br />
– Jag skulle väldigt gärna vilja starta<br />
ett café och en restaurang uppe i<br />
Bergslagen kombinerat konsthantverk<br />
och antikviteter, säger Mats<br />
med ett tonläge som ofrånkomligt<br />
leder mig till Bergslagens trolska<br />
natur och historiska platser, långt<br />
bort från Vervas nedläggning.<br />
Tina Lundberg<br />
17
UpphAnDlinG<br />
18<br />
Språk som alla förstår<br />
Mångkulturella samhällen och internationalisering<br />
av företag ökar efterfrågan på tjänster<br />
inom översättning och tolkning. Behovet är stort<br />
inom både den offentliga och privata sektorn då<br />
både myndigheter och företag satsar allt mer<br />
på fungerande kommunikation.<br />
Dagens ökande globalisering innebär<br />
en ständigt växande efterfrågan på<br />
översättning och tolkning. Semantix<br />
är Nordens ledande företag inom<br />
kvalificerade språk- och kommunikationstjänster.<br />
Det är 150 anställda<br />
och ett nätverk av mer än 5 000<br />
tolkar, översättare och språkkonsulter<br />
över hela världen som gör det<br />
möjligt.<br />
Semantix har vuxit till <strong>att</strong> ha sju<br />
kontor i Sverige, från Umeå i norr<br />
till Malmö i söder. Sedan en tid finns<br />
även kontor i Finland och Norge.<br />
I kundkretsen finns många stora<br />
multinationella företag, bland annat<br />
inom IT- och telekombranschen. På<br />
den legala sidan har man de flesta<br />
större advokatbyråer i Sverige.<br />
Spetskompetens<br />
inom alla områden<br />
Kvalitet sätts i första rummet när<br />
Semantix erbjuder sina avancerade<br />
språktjänster.<br />
– Om vi exempelvis har ett<br />
uppdrag inom juridik så behövs en<br />
person som inte bara har språklig<br />
kompetens utan också fackkunskap<br />
inom området, berättar<br />
Birgitta Stymne Göransson, vd för<br />
Semantix.<br />
Förutom översättning växer även<br />
behovet av tolkning kraftigt inom<br />
både offentlig sektor och det privata<br />
näringslivet. Kravet på kvalificerade<br />
tolkar ökar inom alla områden, till<br />
exempel rättstolkar. Även affärs- och<br />
konferenstolkning utgör en stor del<br />
av Semantix verksamhet. Likaväl<br />
vid affärsförhandlingar som i asylärenden<br />
krävs kompetenta tolkar som<br />
har erfarenhet och språkkunskaper<br />
inom det specifika ämnesområdet.<br />
Text och anpassad<br />
teknik för alla språk<br />
De flesta företag och myndigheter är<br />
idag genom sin webbplats tillgängliga<br />
både nationellt och globalt. Det<br />
egna modersmålet och engelska är<br />
inte längre de enda språken som man<br />
kommunicerar på.<br />
Ett multinationellt företag som<br />
bygger en webbplats kan idag behöva<br />
ha den övers<strong>att</strong> till ett fyrtiotal språk,<br />
och har också behov av en anpassad<br />
teknisk pl<strong>att</strong>form för det. Då kan<br />
Semantix erbjuda en helhetslösning.<br />
– Att kunna tala alla världens<br />
språk är en ouppnåelig dröm för en<br />
människa. Men hos Semantix är det<br />
verklighet, avslutar Birgitta Stymne<br />
Göransson.<br />
Stina Rangmar<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Miljöstyrningsrådet<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
UpphAnDlinG<br />
Arbetar för hållbar upphandling<br />
Miljöstyrningsrådet som arbetar för <strong>att</strong> ge<br />
vägledning för hållbar upphandling, miljöledning<br />
och miljörelaterad produktinformation, vill<br />
nu bidra utveckling genom <strong>att</strong> stödja företag och<br />
offentlig förvaltning i deras miljöarbete.<br />
Tillsammans med extern experthjälp<br />
från GoodPoint har Miljöstyrningsrådet<br />
påbörjat ett genomgripande<br />
arbete med marknadsanalyser. Syftet<br />
är <strong>att</strong> få fram information om miljöprestanda<br />
rörande produkter som<br />
förekommer i upphandlingssammanhang.<br />
Analyserna skall belysa<br />
produkters kvalitet, från mindre bra<br />
till de så kallade ”frontprodukterna”<br />
och syftar till <strong>att</strong> inte bara kartlägga<br />
kommersiellt tillgängliga produkter,<br />
utan även produktkoncept och andra<br />
innovativa lösningar som finns men<br />
inte är kommersiellt tillgängliga.<br />
Kunskapsuppbyggnad<br />
En systematisk kunskapsuppbyggnad<br />
om hur marknaden ser ut för olika<br />
produktgrupper ger Miljöstyrningsrådet<br />
en nödvändig och viktig<br />
bakgrundsinformation som underlag<br />
för <strong>att</strong> utveckla så kallade ”spjutspetskriterier”.<br />
Samtidigt få den precision<br />
som krävs för <strong>att</strong> kriterierna skall<br />
kunna omf<strong>att</strong>a de mest miljöanpassade<br />
alternativen på marknaden.<br />
Detta kan omf<strong>att</strong>a moment av<br />
genomgång av befintliga databaser,<br />
begäran om information från företag<br />
inom den aktuella branschen,<br />
branschkontakter och företagsbesök<br />
eller liknande, och begära ut och<br />
analysera utvärderingsunderlag från<br />
upphandlande enheter.<br />
Miljöstyrningsrådet avser <strong>att</strong> hålla<br />
all information om resultaten av<br />
marknadsanalyserna öppet tillgängliga<br />
för <strong>att</strong> möjliggöra insamling av<br />
ytterligare information från leverantörer<br />
som önskar komplettera den<br />
insamlade informationen.<br />
Ökad användning<br />
av miljökrav<br />
Miljömålsrådet överlämnade i slutet<br />
av mars en utvärdering av regeringens<br />
arbete med de 16 miljömålen<br />
till miljöminister Andreas<br />
Carlgren. Utvärderingen påvisar <strong>att</strong><br />
regeringens miljöarbete är underkänt<br />
och visar <strong>att</strong> de insatser som<br />
planeras inom miljöområdet inte<br />
räcker för <strong>att</strong> uppnå miljömålen till<br />
år 2020. Miljömålsrådet upprättar<br />
förteckning över vilka åtgärder och<br />
styrmedel som krävs för <strong>att</strong> miljömålen<br />
skall uppnås, och framhåller<br />
inte minst offentliga sektorns ansvar<br />
<strong>att</strong> vara föredöme genom <strong>att</strong> ställa<br />
tydliga miljökrav vid upphandling.<br />
Miljöstyrningsrådet växer<br />
Under våren kommer arbetsgruppen<br />
på Miljöstyrningsrådet kompletteras<br />
med ytterligare en anställd, Joakim<br />
Thornéus. Thornéus har tidigare<br />
arbetat med <strong>att</strong> ställa krav på miljö<br />
och sociala och etiska aspekter vid<br />
upphandling. Han har ett stort<br />
intresse för <strong>att</strong> utveckla synergierna<br />
mellan miljövarudeklarationer och<br />
Miljöstyrningsrådets upphandlingskriterier,<br />
vilket även blir hans huvudsakliga<br />
uppgift.<br />
Tina Lundberg<br />
Källa: Miljöstyrningsrådet<br />
Affärstidningen<br />
för offentlig sektor<br />
www.offentligaaffarer.se<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
19
UpphAnDlinG<br />
Möjligheter och risker<br />
med elektronisk upphandling<br />
Den nya lagen om offentlig upphandling ger<br />
upphandlande enheter möjligheten <strong>att</strong> ställa<br />
krav på elektroniska anbud och elektronisk<br />
avtalssignering vid offentlig upphandling. Ur<br />
detta perspektiv har den nya lagen potential <strong>att</strong><br />
ge en mycket stor uppsida för både upphandlande<br />
enheter och för deras leverantörer.<br />
Upphandlare behöver inte längre<br />
ägna sig åt parafering 1 (signering<br />
av alla sidor) av anbud. De<br />
flesta upphandlande enheter som<br />
i dag tar emot elektroniska anbud<br />
behöver inte heller jämföra dem<br />
med de signerade analoga anbud<br />
som måste skickas vid sidan om i det<br />
fall systemet man använder inte har<br />
godkända signaturer.<br />
Leverantörerna i sin tur får lägre<br />
distributionskostnader och mer tid<br />
<strong>att</strong> fila på sina anbud då distributionstiden<br />
minskar. Förfarandet är<br />
mindre diskriminerande eftersom<br />
samtliga anbudslämnare har samma<br />
distributionstid oavsett vilken ort de<br />
befinner sig på. Ett elektroniskt förfarande<br />
är dessutom mer miljövänligt<br />
eftersom behovet av <strong>att</strong> skeppa stora<br />
mängder papper fram och tillbaka<br />
helt försvinner.<br />
Det låter utopiskt men det<br />
finns bara en liten hake, nämligen<br />
Internet.<br />
Att kommunicera över Internet<br />
kan vara vanskligt då det är mycket<br />
enkelt <strong>att</strong> agera anonymt eller i<br />
någon annans namn särskilt via<br />
e-post. Vanlig e-post är dessutom i<br />
princip vidöppen för insyn.<br />
20<br />
Användarnamn och lösenord som<br />
distribueras via e-post kan aldrig<br />
påvisas tillhöra en individ och är inte<br />
heller godkänt enligt lagen om elektroniska<br />
signaturer, ens om de distribuerats<br />
med SMS . Systemtillverkare<br />
hänvisar ofta till en omf<strong>att</strong>ande loggning<br />
av händelser i sina system då<br />
juridik kommer på tal. Loggarna är<br />
intressanta men inte ur ett juridiskt<br />
perspektiv, då det ofta inte går <strong>att</strong><br />
knyta någon till händelsen i loggen<br />
om alla identifierat sig med användarnamn<br />
och lösenord.<br />
Om man vill använda Internet för<br />
affärskommunikation mellan företag<br />
kompliceras allt ytterligare eftersom<br />
det inte längre är individer utan<br />
organisationer med fysiska personer<br />
som representanter som kommunicerar.<br />
Vilken e-postlösning talar om<br />
vilken rätt motparten har <strong>att</strong> företräda<br />
sin organisation? Vems systemloggar<br />
gäller som bevismaterial? Är<br />
systemägaren tillräckligt oberoende<br />
för <strong>att</strong> man inte ska kunna ifrågasätta<br />
bevisen i deras loggar? Svaret på den<br />
sista frågan är definitivt nej om systemägaren<br />
dessutom är en av parterna.<br />
Frågorna är i många fall både obesvarade<br />
och oställda hos de upphand-<br />
lande enheter som använder system<br />
för elektroniska anbud och avtal<br />
eftersom förvånansvärt många osignerade<br />
anbud skickas och tas emot.<br />
Vad behöver systemtillverkarna<br />
och lagstiftarna göra för <strong>att</strong> lösa<br />
problemen?<br />
Systemtillverkarna ställer förstås<br />
krav på en enklare (läs: mer tillåtande)<br />
lagstiftning.<br />
Jag hävdar <strong>att</strong> nuvarande lagstiftning<br />
duger bra tillsvidare. Varför<br />
riskera <strong>att</strong> lämna komplexa juridiska<br />
frågeställningar obesvarade för <strong>att</strong><br />
förenkla utvecklingen av system? En<br />
sådan förändring gynnar möjligen<br />
systemtillverkarna på kort sikt. På<br />
lång sikt gynnas ingen av <strong>att</strong> Inter-<br />
första kvinnliga ordföranden<br />
för Sveriges offentliga inköpare<br />
föreningen för Sveriges offentliga inköpare,<br />
Soi, har vid sitt årsmöte i Örebro utsett lisbeth<br />
Johnson, upphandlingsansvarig i halmstads<br />
kommun, till ordförande.<br />
Lisbeth Johnson har under lång<br />
tid varit engagerad i föreningen<br />
och var för några år sedan dess vice<br />
ordförande. Lisbeth var ledamot av<br />
dåvarande Nämnden för offentlig<br />
upphandling (NOU) och har tidigare<br />
erfarenhet av offentlig upphandling<br />
från såväl staten som landstingssektorn.<br />
Lisbeth efterträder Sven-Eric<br />
Hargeskog som efter sex år som<br />
ordförande nu lämnar över stafettpinnen.<br />
Den offentliga upphandlingen blir<br />
allt viktigare, säger Lisbeth Johnson i<br />
en kommentar. Stat, landsting och<br />
kommuner köper varor och tjänster<br />
under ett år för mellan 400-500<br />
Det är nu hög tid för systemtillverkarna <strong>att</strong> dra sitt strå till<br />
stacken, menar Ninos Daniel, vd för Chambersign Sverige AB.<br />
miljarder kronor om året. En professionellt<br />
skött upphandling ger det<br />
offentliga och i slutänden sk<strong>att</strong>ebetalarna<br />
stora effektivitetsvinster. Den<br />
kan dessutom bidra till <strong>att</strong> medborgarna<br />
som kunder eller brukare får<br />
varor och tjänster av hög och rätt<br />
kvalitet.<br />
Lagen om offentlig upphandling,<br />
LOU, har setts över och förbättringar<br />
har skett men ytterligare steg bör tas<br />
för <strong>att</strong> underlätta för både upphandlare<br />
och leverantörer. Föreningen har<br />
en viktig roll <strong>att</strong> spela både när det<br />
gäller <strong>att</strong> skapa opinion för forts<strong>att</strong><br />
utveckling av regelverket och för <strong>att</strong><br />
ge upphandlarna kompetensutveck-<br />
netbaserade system blir obrukbara ur<br />
ett juridiskt perspektiv.<br />
Tidigare har jag sagt <strong>att</strong> Verva tog<br />
sitt ansvar då e-tjänster som klarar<br />
av elektroniskt anbudsförfarande<br />
upphandlades. Nu har även lagstiftarna<br />
tagit sitt ansvar genom <strong>att</strong> ge<br />
upphandlande enheter större möjligheter<br />
i nya LOU. Det är nu hög tid<br />
för systemtillverkarna <strong>att</strong> dra sitt strå<br />
till stacken för <strong>att</strong> vi alla ska kunna<br />
dra full nytta av Internet.<br />
Ninos Daniel<br />
VD, ChamberSign Sverige AB<br />
ling, säger Lisbeth.<br />
Styrelsen består av representanter<br />
från både kommun, landsting och<br />
statliga myndigheter.<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Sveafastigheter<br />
Norrlandsgatan 15<br />
111 43 Stockholm<br />
Telefon 08-545 075 00<br />
www.sveafastigheter.se<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
UpphAnDlinG<br />
friskvårdschecken som ger friskare personal<br />
en av utställarna på Upphandlingsdagarna var<br />
företaget friskvårdschecken. i montern berättar<br />
Marcus Johansson och eszter Garpenfeldt om hur<br />
företaget är pionjärföretaget som har lyckats otroligt<br />
väl med <strong>att</strong> få anställda och medarbetare som<br />
aldrig tidigare motionerat <strong>att</strong> börja röra på sig.<br />
Alla vet <strong>att</strong> regelbunden träning<br />
ger friskare personal. Men oftast<br />
är det bara de redan frälsta som<br />
utnyttjar arbetsgivarens möjlighet<br />
<strong>att</strong> subventionera friskvården. En<br />
undersökning på ett större telecom<br />
företag i Stockholm visar <strong>att</strong> när man<br />
införde Friskvårdschecken ökade<br />
antalet aktiva från 20 till 70 procent<br />
på ett halvår.<br />
Vad är friskvårdschecken<br />
Friskvårdschecken är en värdecheck,<br />
ungefär som de gamla Rikskupongerna,<br />
som de anställda kan använda<br />
sig för <strong>att</strong> tillgodogöra sig friskvårdsbidraget<br />
som de flesta företag<br />
erbjuder. Checken är personlig och<br />
gäller på 1000 tals anläggningar runt<br />
om i landet. Allt från gym och rackethallar<br />
till naprapater och massörer.<br />
Har man andra önskemål brukar det<br />
också gå <strong>att</strong> ordna.<br />
Avdragsgill för arbetsgivare<br />
Friskvårdschecken är avdragsgill upp<br />
till 7 000 kronor per anställd och<br />
år. Med checken får också arbetsgivaren<br />
ett synligt verktyg för <strong>att</strong> bättre<br />
utnyttja den sk<strong>att</strong>efria friskvårdsförmånen.<br />
För arbetsgivaren är det<br />
naturligtvis ytterligare en fördel<br />
genom <strong>att</strong> all kvittohantering<br />
och annan administration kring<br />
friskvårdsbidraget försvinner.<br />
Personlig förmån<br />
– sk<strong>att</strong>efritt för anställda<br />
Eftersom checken är personlig,<br />
erbjudandet gäller enbart personen<br />
vars namn är tryckt på checken.<br />
Därmed är chansen mycket större<br />
<strong>att</strong> personen som får den verkligen<br />
kommer <strong>att</strong> utnyttja den. Erfarenheten<br />
visar <strong>att</strong> checken är ett utomordentligt<br />
verktyg för <strong>att</strong> få igång de<br />
som inte redan är frälsta och de som<br />
Vi söker intressanta<br />
fastigheter och samarbeten.<br />
Marcus Johansson och Eszter Garpenfeldt<br />
inte utnyttjar de friskvårdsbidrag<br />
som många arbetsgivare erbjuder.<br />
För medarbetarna betyder det <strong>att</strong> de<br />
får del av en sk<strong>att</strong>efri förmån utan <strong>att</strong><br />
behöva trassla med egna utlägg och<br />
redovisning av kvitton<br />
Läs mer om Friskvårdschecken på<br />
www.friskvardschecken.se<br />
Vi på Sveafastigheter vill utöka och bygga ytterligare värden i vårt fastighetsbestånd. Antingen i egen regi, genom<br />
samägande eller som kapitalpartner. Vi söker därför kontakt med fastighetsägare i hela Sverige som är intresserade<br />
av en försäljning eller samarbete rörande sina fastigheter för <strong>att</strong> frigöra kapital eller skapa nya möjligheter<br />
på fastighetsnivå.<br />
Sveafastigheter har en mycket god genomförandeförmåga och en fl exibel affärsmodell, vilket ger oss bra förutsättningar<br />
för <strong>att</strong> göra affärer snabbt och till rätt pris för båda parter. Vi erbjuder också möjlighet till samägande<br />
där fastighetsägaren ser utvecklingsmöjligheter, men saknar kapital för <strong>att</strong> göra de investeringar som krävs. Vi ser<br />
gärna <strong>att</strong> förvaltningen sköts lokalt av de som bäst känner beståndet.<br />
Äger du fastigheter och vill sälja eller utveckla dem, eller är du förvaltare med uppslag om potentiella förvärvsmöjligheter?<br />
Kontakta Simon de Château eller Christer Andersson på 08-545 075 00.<br />
Klas Bergqvist<br />
21
expertpAnelen SVArAr<br />
Bakgrund: Idag är alla offentliga upphandlingar,<br />
myndigheter, kommuner, landsting olika formulerade,<br />
begränsade och definierade på olika sätt. För<br />
ett företag som har inriktar sig på <strong>att</strong> sälja till den offentliga<br />
sektorn innebär detta förfarande betydande<br />
merkostnader i offertarbetet.<br />
hans Sundström,<br />
Chefsjurist på Verva<br />
Sinikka Suutari,<br />
Upphandlingskonsult<br />
Kommentusgruppen<br />
Brev från läsare<br />
Tyck till i Offentliga Affärer!<br />
Vi vill ha glada, arga, reflekterande och<br />
annorlunda åsikter. Du är också välkommen<br />
<strong>att</strong> skriva till oss om du har någon<br />
fråga som du vill <strong>att</strong> vår expertpanel<br />
skall svara på. Under Frågor & Svar finns<br />
plats för det mesta.<br />
Maila din fråga till brev@hexanova.se<br />
22<br />
1. – frågan kanske är lite enkelt ställd<br />
eftersom det finns så väldigt många<br />
anbudsområden och produkter, tjänster<br />
som kan upphandlas av en offentlig<br />
myndighet. Men om frågan kan<br />
förstås på det här sättet – <strong>att</strong> det skulle<br />
förenkla både för offentlig sektor och<br />
leverantörerna om enhetliga mallar<br />
utarbetades för olika anbudsområden -<br />
så är svaret definitivt ja på det. Det<br />
finns inget skäl <strong>att</strong> tro <strong>att</strong> det skulle<br />
bli orättvist, under förutsättning <strong>att</strong><br />
dessa mallar är allmänt tillgängliga för<br />
de leverantörer som så önskar.<br />
1. – ja, självklart. Det har ju gjorts<br />
i SOI´s regi bl.a för livsmedel. Av<br />
leverantörer och flera upphandlare<br />
framtagen mall reder ut oklarheter<br />
som gör underlaget tydligare. Man<br />
kan enas om t.ex. tolkningar och<br />
definitioner. Gemensam mall är inget<br />
hinder för rättvisa. Den kan hjälpa till<br />
<strong>att</strong> skala bort mindre viktiga krav och<br />
hitta gemensamma lösningar på hur<br />
leverantörer ska bevisa sin kvalitet på<br />
ett i offertsammanhang enkelt sätt.<br />
1. Skulle en gemensam mall för anbudsförfrågan kunna utarbetas utan <strong>att</strong><br />
kraven på rättvisa minskas?<br />
2. Ett förenklat anbudsförfarande borde innebära <strong>att</strong> man får fler offerter/<br />
bättre konkurrens. Skulle inte detta kunna vara värt priset för kanske lite<br />
sämre objektivitet i förfrågan?<br />
3. Redan nu begärs överprövning av alltför många avtal. Skulle en gemensam<br />
mall leda till ytterligare problem?<br />
2. – jo förmodligen skulle man få fler<br />
offerter och bättre konkurrens, men<br />
i vissa fall så är det förmodligen inte<br />
möjligt <strong>att</strong> använda mallar eftersom<br />
situationen är så speciell och det som<br />
man skall upphandla. jag vill dock<br />
varna för <strong>att</strong> enbart beakta pris. Ibland<br />
kan det också vara nödvändigt <strong>att</strong><br />
upphandla kvalitet och genom upphandling<br />
genomdriva ny teknik, det<br />
vill säga upphandla innovationsteknik. I<br />
dessa fall kan en fixering på pris vara<br />
direkt negativt.<br />
2. – Ett mer förenklat förfarande och<br />
objektivitet går mycket bra <strong>att</strong> förena.<br />
förenklat förfarande kan innebära bättre<br />
konkurrens. Paketeringen är minst<br />
lika viktig. Kommentus paketerar/delar<br />
upp upphandlingarna så <strong>att</strong> fler kan<br />
vara med och konkurrera. Problemet för<br />
en upphandlare är <strong>att</strong> de brukare och<br />
användare av de produkter och tjänster<br />
som vi upphandlar ställer många olika<br />
krav för <strong>att</strong> undvika problem som man<br />
tidigare upplevt. Dessutom försöker vi<br />
upphandlare skiva in tydliga förutsättningar<br />
så <strong>att</strong> alla vet vad som gäller<br />
bland annat med hänsyn till domar<br />
efter överprövningar. Det skapar snabbt<br />
ganska omf<strong>att</strong>ande förfrågningsunderlag.<br />
Fråga: Jag gillar Offentliga Affärer för<br />
artiklarna som ofta spänner över många<br />
intressanta områden. Men det är egentligen<br />
bara en sak jag saknar. Skulle<br />
ni inte kunna ha lite skvaller, vem som<br />
börjat på nytt jobb etcetera. Vem som<br />
fått regeringens uppdrag frågor som rör<br />
offentliga affärer.<br />
Tack för ordet, Uppsala<br />
Svar: tack för <strong>att</strong> du gillar vår tidning.<br />
vi diskuterar faktiskt just nu hur vi skall<br />
kunna lägga upp en skvallersida som<br />
du säger. Men för <strong>att</strong> komma igång<br />
behöver vi hjälp av er kära läsare. vi vill<br />
<strong>att</strong> ni tar tillfället i akt och mailar oss så<br />
fort ni har något <strong>att</strong> berättar.<br />
3. – Det är svårt <strong>att</strong> svara på, men det<br />
tror inte jag för om man skulle använda<br />
en gemensamma mallar inom olika<br />
anbudsområden så skulle det innebära<br />
<strong>att</strong> upphandlingarna förenklas och <strong>att</strong><br />
det blev ett större fokus på priset.<br />
Det är ju alltid svårt <strong>att</strong> överpröva ett<br />
lägre pris givet från en konkurrent. Det<br />
problem jag ser framför mig är <strong>att</strong> det<br />
kan bli för stort fokus enbart på pris.<br />
3. – Nej, det kan bli bättre. Dock kan<br />
det vara svårt <strong>att</strong> komma överens om<br />
innehållet i en mall då behoven varierar<br />
och därmed de krav man vill ställa. Om<br />
mallen inte innehåller de krav man vill<br />
ställa kommer den inte <strong>att</strong> användas av<br />
så många.<br />
Fråga: Ligger det någon sanning i <strong>att</strong><br />
inköparna ibland själva tar initiativ till<br />
<strong>att</strong> åsidosätta LOU?<br />
Anonym<br />
Svar: vi på redaktionen hör ibland inköpare<br />
medge detta. Men när vi ber dem<br />
framträda med sin kritik i vår tidning<br />
hänvisar man till <strong>att</strong> det man sagt varit<br />
”off the record”. Kanske våra läsare vill<br />
bidra med vad de vet. Maila eller skriv<br />
till oss om vad du känner till.<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Anna Ulfsdotter forsell,<br />
Advokat, Delphi & Co<br />
Ann linde Koolman,<br />
Upphandlingschef<br />
Alingsås Kommun<br />
Hur upptäcker man karteller? Finns det<br />
några speciella tecken på detta?<br />
• Om konkurrerande företag uppträder<br />
enligt vissa mönster kan det tyda på<br />
<strong>att</strong> de samarbetar på ett otillåtet sätt.<br />
Konkurrensverket har tagit fram en<br />
checklista över omständigheter som<br />
kan tyda på <strong>att</strong> företag samarbetar<br />
vid en upphandling. Checklistan är<br />
tänkt som ett hjälpmedel. Självfallet<br />
kan även andra omständigheter tala<br />
både för och emot otillåtna samarbeten.<br />
• Vissa anbud är väsentligt högre än<br />
tidigare lämnade anbud, publicerade<br />
prislistor eller den uppsk<strong>att</strong>ade kostnaden<br />
för varan eller tjänsten i fråga.<br />
(Detta kan indikera ”skuggbud”, det<br />
vill säga <strong>att</strong> man är med och lämnar<br />
anbud för syns skull, väl medveten<br />
om <strong>att</strong> ett annat företag ska vinna.)<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
1. – Skulle en gemensam mall för<br />
anbudsförfrågan kunna utarbetas utan<br />
<strong>att</strong> kraven på rättvisa minskas. Mallar är<br />
generellt bra. jag vill dock varna för en<br />
alltför stor användning av mallar. Mallar<br />
måste användas med förnuft och anpassas<br />
efter varje specifik upphandling.<br />
Det är inte bra när man ser mallskrivningar<br />
med samma krav på omsättning<br />
i en stor miljardupphandling som i en<br />
liten upphandling av fotvård etc.<br />
1. – Ett gemensamt upplägg är fullt<br />
möjligt. bra exempel i dessa sammanhang<br />
är upphandlingar som görs enligt<br />
exempelvis Aff eller Af AMA.<br />
Svårigheten består dock ofta i <strong>att</strong> på<br />
ett tydligt sätt beskriva produkten eller<br />
tjänsten och pga den stora mängden<br />
upphandlingsområden så finns det<br />
ingen rimlig chans <strong>att</strong> ha mallar till allt.<br />
Ett område som är bra på <strong>att</strong> beskriva<br />
kvalitet är vA och vvS -branschen<br />
med rSK-nummer. Inom livsmedel<br />
finns det goda möjligheter <strong>att</strong> beskriva<br />
produkterna, vilket dock kräver ett<br />
mycket omf<strong>att</strong>ande förarbete. Inom<br />
diverse förbrukningsmaterial är det<br />
svårare, inte minst eftersom vi inte<br />
får riskera <strong>att</strong> utestänga likvärdiga<br />
produkter. Leverantörerna kanske<br />
mycket väl förstår vilken kvalitetsnivå<br />
som avses men eftersom priset är en<br />
viktig konkurrensfaktor så kanske inte<br />
efterfrågad kvalitet offereras i slutändan<br />
ändå? M.a.o. skulle en standardisering<br />
kunna framarbetas enligt exempelvis<br />
Aff-modellen med undantag för<br />
• Färre företag än normalt lämnar<br />
anbud. (Detta kan indikera en överenskommelse<br />
om <strong>att</strong> vissa företag ska<br />
hålla inne med <strong>att</strong> lämna anbud.)<br />
• Ett och samma företag har under viss<br />
(längre) tid lämnat det lägsta anbudet<br />
vid flera upphandlingar och därmed<br />
vunnit dessa.<br />
• Marginalen (i kronor) är oförklarligt<br />
stor mellan det vinnande anbudet och<br />
alla de andra anbuden.<br />
• Det finns ett uppenbart mönster för<br />
de låga anbuden, som <strong>att</strong> samma<br />
företag alltid lägger det bästa anbudet<br />
i ett visst geografiskt område för<br />
en viss vara eller tjänst, eller <strong>att</strong> det<br />
bästa anbudet kommer enligt en fast<br />
turordning bland några anbudsgivare.<br />
2. – Ett förenklat anbudsförfarande<br />
borde innebära <strong>att</strong> man får fler offerter/<br />
bättre konkurrens. Skulle inte<br />
detta kunna vara värt priset för kanske<br />
lite sämre objektivitet i förfrågan.<br />
jag förstår inte riktigt frågan. Alla<br />
upphandlingar måste ske i enlighet<br />
med gällande principer för offentlig upphandling<br />
och en av dessa är likabehandlingsprincipen.<br />
produktspecifikationer eller beskrivning<br />
av tjänster, där vi behöver hitta olika<br />
modeller beroende på vad som upphandlas.<br />
för <strong>att</strong> hjälpa varandra skulle vårt<br />
leverantörsled kunna hjälpa oss med <strong>att</strong><br />
lyfta fram goda exempel kanske?<br />
2. – Att eftersträva <strong>att</strong> förenkla processen<br />
är alltid önskvärt och ett underlag<br />
bör i den mån det går anpassas till<br />
målgruppen. fokus måste vara <strong>att</strong> upphandlingen<br />
resulterar i <strong>att</strong> efterfrågat<br />
behov tillgodoses. Med anpassning<br />
avses förenklad skrivning och måttlighet<br />
i användandet av skall-krav ibland<br />
även avskalning av icke nödvändiga<br />
“fackord”, med förenkling avses inte<br />
<strong>att</strong> frångå lagar och rutiner. Gällande<br />
frågan om sämre objektivitet så förstår<br />
jag inte frågan.<br />
• Ett visst företag förefaller <strong>att</strong> lämna<br />
väsentligt högre anbud i vissa upphandlingar<br />
jämfört med andra, utan <strong>att</strong> det<br />
finns några uppenbara kostnadsskillnader<br />
som kan förklara detta.<br />
• Ett i upphandlingar framgångsrikt<br />
företag ger vid upprepade tillfällen<br />
underentreprenader (eller motsvarande)<br />
till företag som lämnat<br />
högre anbud i samma upphandlingar.<br />
• Det finns konstigheter i de olika<br />
anbuden till exempel identiska fel i<br />
kalkyleringen eller <strong>att</strong> samma brevpapper<br />
eller formulär har använts.<br />
• Två eller flera företag lämnar ett gemensamt<br />
anbud även om åtminstone<br />
ett av företagen mycket väl skulle ha<br />
kunnat lämna ett enskilt anbud.<br />
3. – redan nu begärs överprövning<br />
av alltför många avtal. Skulle en<br />
gemensam mall leda till ytterligare<br />
problem? Det beror på, se mitt svar på<br />
fråga 1.<br />
3. – Att överprövningar görs ingår i<br />
spelets regler, gemensam mall eller inte.<br />
Ansvaret ligger på bägge parter. Upphandlarsverige<br />
blir för varje dag bättre<br />
(med bättre avses tydligare underlag) på<br />
<strong>att</strong> skriva underlag, där en av anledningarna<br />
kan vara <strong>att</strong> våra beställare blivit<br />
duktigare på <strong>att</strong> redogöra för sina krav<br />
och behov. Att upphandla är ett samarbete<br />
inom organisationen samt kunskap<br />
om det man upphandlar. Anbudsgivarna<br />
blir för varje dag duktigare på <strong>att</strong><br />
lägga anbud, läsa innantill samt ställa<br />
frågor. En öppen och korrekt dialog<br />
inom olika forum (internt och externt)<br />
är bästa lösningen. Nej en gemensam<br />
mall borde ge positiva effekter.<br />
• En anbudsgivare lämnar personligen<br />
in sitt anbud samtidigt som han<br />
”agerar bud” och även lämnar in ett<br />
konkurrerande företags anbud.<br />
• Konkurrerande anbudsgivare lämnar<br />
ofta in identiska anbud eller ändrar<br />
priser, ofta vid ungefär samma tidpunkter<br />
och ungefär lika mycket.<br />
• Anbudspriserna förefaller <strong>att</strong> sjunka<br />
när en ny eller sällan förekommande<br />
anbudsgivare lämnar anbud.<br />
• Konkurrerande företag träffas ofta eller<br />
i närheten av upphandlarens lokaler<br />
kort före anbudstidens utgång.<br />
• Lokala anbudsgivare lägger högre bud<br />
på hemmaplan än i andra regioner.<br />
• Konkurrerande företag möts för <strong>att</strong><br />
utbyta någon form av information om<br />
priser.<br />
23
eKonoMi<br />
Miljöstyrningsrådet har just avslutat en studie om hur teknikupphandling effektivt kan bidra till utveckling av innovationsteknik.<br />
Rapporten visar goda resultat från områdena bygg och sjukvårdsartiklar och kan beställas via Miljöstyrningsrådet. Foto: Eric Bleckert.<br />
Tuffa miljökrav i offentlig upphandling<br />
grunden för miljöbilsboomen<br />
Miljöbilsförsäljningen slår ständigt nya rekord.<br />
Generalagenternas prognos är <strong>att</strong> det kommer <strong>att</strong><br />
säljas över 100 000 miljöbilar i år, motsvarande<br />
en dryg tredjedel av totalmarknaden – med stor<br />
marginal högst andel i hela europa och en viktig<br />
del i regeringens klimatpolitik. Vad få insett är<br />
<strong>att</strong> tuffa miljökrav i offentlig upphandling lade<br />
grunden för miljöbilsboomen.<br />
– Hade det inte varit för offensiva<br />
kommuner som begärde det som<br />
marknaden inte kunde erbjuda, hade<br />
miljöbilarna fortfarande varit ett<br />
marginellt fenomen, säger M<strong>att</strong>ias<br />
Goldmann, kommungranskare på<br />
Gröna Bilister.<br />
Strax efter millennieskiftet beslutade<br />
sig Stockholms stad och ett par<br />
andra kommuner för beställa en<br />
etanoldriven bil i Golf-storlek. Det<br />
fanns bara ett problem; ingen sådan<br />
bil fanns på marknaden, vare sig i<br />
Sverige eller någon annanstans.<br />
Efter ett antal turer hade antalet<br />
beställningar kommit upp i 3 000<br />
bilar, men det var inte tillräckligt<br />
för <strong>att</strong> övertyga något bilmärke <strong>att</strong><br />
ta fram en sådan bil som kommunerna<br />
önskade. Svenska Ford gjorde<br />
en egen kalkyl på <strong>att</strong> det i slutändan<br />
bara skulle bli 500 verkliga köp, och<br />
det räckte inte på långa vägar för <strong>att</strong><br />
huvudkontoret i Detroit skulle ge<br />
klartecken. Men Nils Lekeberg och<br />
några andra på Göteborgskontoret<br />
bestämde sig ändå för <strong>att</strong> bygga om<br />
en Focus till etanoldrift, i stort sett<br />
på fritiden och utan någon egentlig<br />
budget.<br />
Resten är historia. Ford Focus<br />
Flexifuel blev omgående en stor<br />
framgång i kommunerna och<br />
24<br />
svenska Ford erbjöd den snart till<br />
vanliga konsumenter. I flera år har<br />
den utsetts till Miljöbästa Bil av<br />
Gröna Bilister, och de 500 bilarna<br />
i Fords kalkyl närmar sig 50 000 –<br />
Focus Flexifuel är Sveriges mest sålda<br />
miljöbil genom tiderna och Ford har<br />
slutat <strong>att</strong> sälja bensinvarianten av<br />
Focus, etanolversionen är default. I<br />
fjol började Ford sälja modellen också<br />
i andra länder, och snart säljs den på<br />
alla EU:s större bilmarknader.<br />
– Historien visar vilken makt<br />
offentlig upphandling kan ha – inte<br />
nog med <strong>att</strong> man kan och ska begära<br />
bästa tillgängliga teknik, man kan<br />
också gå steget längre och stimulera<br />
fram miljöbättre lösningar som<br />
marknaden ännu inte kan erbjuda.<br />
Dessutom visar Flexifuel-framgången<br />
<strong>att</strong> en enskild tjänsteman i en<br />
enskild kommun kan driva utvecklingen<br />
åt rätt håll, vilket jag som före<br />
detta kommunaltjänsteman tycker är<br />
oerhört glädjande och stimulerande,<br />
säger M<strong>att</strong>ias Goldmann.<br />
Naturvårdsverket och Vägverket<br />
anger i sin gemensamma rapport<br />
Bilindex <strong>att</strong> den som tankar etanol<br />
E85 istället för bensin, minskar<br />
bilens klimatpåverkan med cirka 60<br />
procent. Kommunernas omf<strong>att</strong>ande<br />
inköp av etanolbilar – först Focusen,<br />
men nu allt fler modeller i takt med<br />
<strong>att</strong> konkurrenterna insett vilken<br />
framgång modellen blivit för Ford –<br />
har alltså stor klimatbetydelse.<br />
Gröna Bilister bedömer <strong>att</strong> miljöbilsboomen<br />
knappast hade hänt<br />
om det inte varit för Ford Flexifuel.<br />
Innan den kom, fanns en liten<br />
skara bilar som kunde framföras på<br />
förnybara drivmedel, och den enda<br />
etanolbilen var en stor amerikanare<br />
med en bränsletörst som gjorde den<br />
klart tveksam ur resurshushållningsperspektiv.<br />
Övriga miljöbilar gick<br />
på biogas; ett ur klimatsynpunkt än<br />
bättre bränsle men inte relevant för<br />
flertalet kommuner och privatpersoner,<br />
eftersom antalet biogasmackar<br />
är för få.<br />
Kommunen själv är ofta den största<br />
arbetsgivaren inom kommunen, och<br />
få andra aktörer köper en sådan<br />
volym bilar <strong>att</strong> de kan ställa sådana<br />
krav som kommunen kan. Det gäller<br />
också på bränsleområdet – även där<br />
ser Gröna Bilister ett antal kommuners<br />
agerande som helt avgörande för<br />
<strong>att</strong> det nu finns etanol E85 <strong>att</strong> tanka<br />
på drygt var tredje mack i landet.<br />
– De volymer E85 Södertälje<br />
kommun ville köpa för sina etanolbilar<br />
räckte inte för <strong>att</strong> övertyga<br />
bensinbolagen om <strong>att</strong> sätta upp en<br />
pump. Då s<strong>att</strong>e kommunen hela sin<br />
bränsleupphandling på spel, som ju<br />
omf<strong>att</strong>ar mycket stora volymer. För<br />
<strong>att</strong> få leverera bensin och diesel till<br />
kommunen, var man tvungen <strong>att</strong><br />
också erbjuda E85 på dygnet-runtöppen-mack,<br />
tillgänglig för allmänheten.<br />
På så vis fick man sin första<br />
etanolmack, och var med <strong>att</strong> lägga<br />
grunden för <strong>att</strong> riksdagen längre<br />
fram skulle kunna lagstifta om <strong>att</strong><br />
större mackar ska saluföra något<br />
förnybart bränsle.<br />
Den senaste tiden har etanol varit<br />
M<strong>att</strong>ias Goldmann, Gröna Bilister,<br />
ser offentlig upphandling som<br />
miljöbilsboomens startmotor.<br />
Foto: Tove Zetterström<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
ifrågas<strong>att</strong> i vissa medier. Men Gröna<br />
Bilister betonar <strong>att</strong> en del av kritiken<br />
är riktig, inte minst vad gäller de<br />
dåliga arbetsförhållandena på sockerrörsodlingar<br />
i Brasilien, varifrån<br />
huvuddelen av råvaran till svensk<br />
E85 kommer.<br />
– Det är förstås ännu mycket värre<br />
i en oljediktatur, men det är ingen<br />
ursäkt, säger M<strong>att</strong>ias Goldmann.<br />
Arbetsförhållandena måste snabbt<br />
bli bättre i etanolproduktionen, och<br />
offentlig upphandling bör kliva in och<br />
skynda på utvecklingen. Vi utmanar<br />
staten, landets kommuner och landsting<br />
och offentligägda kollektivtrafikbolag<br />
<strong>att</strong> begära fordonsbränslen med<br />
arbetsvillkor som minst uppfyller<br />
relevanta ILO- och FN-stadgar. Det<br />
blir svårast för bensinen och dieseln,<br />
men också en rejäl och viktig utmaning<br />
för etanolproducenterna.<br />
Göteborgs stad trafikkontoret<br />
ställer sedan i fjol långtgående sociala<br />
krav när man köper gatsten från<br />
bland annat Kina. Åtskilliga andra<br />
kommuner har anammat kraven och<br />
Swedwatch har granskat på plats <strong>att</strong><br />
kraven faktiskt följs. Gröna Bilister<br />
bedömer <strong>att</strong> kraven är i stort sett<br />
direkt tillämpbara också på bränslen.<br />
– I Göteborgs beslut om sociala<br />
krav på leverantörerna av gatsten,<br />
står det <strong>att</strong> kraven också gäller för<br />
andra produktområden, och så har<br />
även andra kommuner beslutat.<br />
Det betyder egentligen <strong>att</strong> en rad<br />
kommuner redan idag begär fordonsbränslen<br />
framställda på ett rimligt<br />
sätt, även om det ännu inte uttryckts i<br />
ett upphandlingsunderlag.<br />
När Gröna Bilister nyligen frågade<br />
samtliga bensinbolag vilka sociala och<br />
miljömässiga krav de ställer när de<br />
köper in bränslen, var resultatet nedslående.<br />
Ett enda bolag, Statoil, ställde<br />
någon som helst form av krav, medan<br />
samtliga övriga bolag endast hade streck<br />
och nollor i sin genomgång.<br />
– Det är egentligen inte konstigt,<br />
säger M<strong>att</strong>ias Goldmann. ”Det<br />
ingen begär, får man inte heller. Om<br />
någon enskild fair trade-konsument<br />
begär det, händer inte heller särskilt<br />
mycket. Men när det blir volym<br />
bakom kraven, får vi en snabb<br />
omställning till det bättre. Varje<br />
dag offentlig sektor dröjer med <strong>att</strong><br />
ställa dessa krav innebär ett onödigt<br />
lidande som jag tror <strong>att</strong> kommunledningar<br />
runt om i landet skulle ha<br />
svårt <strong>att</strong> försvara”.<br />
Gröna Bilister har granskat drygt<br />
hundra kommuner ur miljöbilsperspektiv<br />
och åtskilliga av kommunerna<br />
är granskade både två och tre<br />
gånger, allt med en metodik framtagen<br />
med stöd av Naturvårdsverket.<br />
Granskningarna visar svart på vitt<br />
det M<strong>att</strong>ias ständigt återkommer till;<br />
offentlig sektor kan göra mycket stor<br />
skillnad. Det handlar bara om <strong>att</strong><br />
orka och våga.<br />
Anna Lindberg<br />
Kommunikationsansvarig<br />
Miljöstyrningsrådet<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
eKonoMi<br />
Spjutspetskriterier och teknikupphandling<br />
– nya hjälpmedel för Miljöstyrningsrådet för<br />
effektiv miljöanpassad upphandling<br />
i mer än ett decennium har teknikupphandlingar<br />
genomförts i Sverige. i teknikupphandlingar<br />
används marknadens aktörer för <strong>att</strong> stimulera<br />
fram nya produkter med bättre miljöprestanda.<br />
Metoden har visat sig vara mycket<br />
framgångsrik när det gäller <strong>att</strong> tillfredställa<br />
kundbehov särskilt inom<br />
energiområdet, gett goda miljöeffekter<br />
och samtidigt stimulerat<br />
näringslivsutveckling. I vissa fall har<br />
den nya teknik som framkommit<br />
inneburit energieffektivitetsvinster<br />
på mer än 50 % jämfört med den<br />
bästa befintliga tekniken på marknaden,<br />
vilket i sin tur har bidragit till<br />
<strong>att</strong> lägga grunden för nya industrigrenar<br />
och produktionstekniker.<br />
Offentlig upphandling uppgår<br />
idag till närmare 500 miljarder<br />
kronor per år, eller motsvarande ca<br />
25 % av BNP. Det innebär <strong>att</strong> de<br />
offentliga organisationerna har stor<br />
makt <strong>att</strong> förändra och styra utvecklingen<br />
av miljöanpassade produkter<br />
genom <strong>att</strong> använda teknikdrivande<br />
kriterier i sina upphandlingar.<br />
Traditionellt innebär teknikupphandling<br />
<strong>att</strong> man köper en vara eller<br />
tjänst som inte finns på marknaden<br />
och som kräver utvecklingsarbete för<br />
<strong>att</strong> uppfylla en köpares mål och krav.<br />
Teknikupphandling har formen av<br />
en anbudsprocess som ska stimulera<br />
och skynda på utveckling och<br />
marknadsintroduktion av ny teknik.<br />
Resultatet av en teknikupphandling<br />
leder ofta till en omf<strong>att</strong>ande marknadsintroduktion<br />
av de produkter<br />
som utvecklas. En teknikupphandling<br />
kan sålunda fungera som katalysator<br />
när stora volymer upphandlas.<br />
Det finns inte någon nationell<br />
aktör i Sverige som har övergripande<br />
ansvar för teknikupphandling.<br />
Frågan om teknikupphandling för<br />
<strong>att</strong> stimulera miljöteknik är aktuell<br />
inom EU, den nämns bl.a. som en<br />
av punkterna i EU-kommissionens<br />
miljöteknikhandlingsplan (Environmental<br />
Technology Action Plan,<br />
ETAP). Miljöstyrningsrådet har<br />
regeringens uppdrag <strong>att</strong> utarbeta<br />
miljöteknikdrivande kriterier för<br />
hållbar upphandling. Att metodmässigt<br />
knyta de inledande stegen i en<br />
teknikupphandling till Miljöstyrningsrådets<br />
arbete med upphandlingskriterier<br />
kan vara ett första<br />
steg mot ett sammanhållet svenskt<br />
program för miljödriven teknikupphandling.<br />
Miljöstyrningsrådets<br />
upphandlingskriterier<br />
Miljöstyrningsrådets upphandlingskriterier<br />
består av förslag till<br />
miljökrav som kan användas vid<br />
upphandling av varor, tjänster och<br />
entreprenader. Kriterierna syftar till<br />
<strong>att</strong> göra det enklare för upphandlare<br />
<strong>att</strong> ställa miljökrav men också <strong>att</strong><br />
upplysa leverantörer/anbudsgivare<br />
om vilka miljökrav som kan förekomma<br />
i upphandling.<br />
Miljöstyrningsrådet utvecklar nu<br />
spjutspetskriterier, d.v.s. miljöteknikdrivande<br />
kriterier som ska ligga<br />
i framkant vad gäller miljöinnovationer<br />
för <strong>att</strong> stimulera utveckling<br />
av frontprodukter. Dessa ska fungera<br />
som hjälp för upphandlande organisationer<br />
som vill ta ytterligare steg<br />
mot en hållbar utveckling. Med<br />
effektivare miljökrav i upphandling<br />
kan marknadens utbud av miljöanpassade<br />
produkter öka (se Fig. 1).<br />
Miljöstyrningsrådets upphandlingskriterier<br />
utarbetas på olika<br />
nivåer där så är möjligt:<br />
Nivå 1: Baskrav – omf<strong>att</strong>ar<br />
produkter som uppfyller en basnivå<br />
av miljöprestanda.<br />
Nivå 2: Avancerade krav<br />
–omf<strong>att</strong>ar produkter i bästa miljöprestandakvartil<br />
(25 %), ungefär på<br />
samma nivå som dagens miljömärkningskriterier.<br />
Nivå 3: Spjutspetskriterier<br />
–omf<strong>att</strong>ar produkter i frontlinjen av<br />
befintlig miljöanpassning, dvs. som<br />
bygger på BAT (bästa tillgängliga<br />
teknik).<br />
Ett exempel på ett spjutspetskriterium<br />
är <strong>att</strong> i en fordonsupphandling<br />
hänvisa till <strong>att</strong> fordonen ska<br />
uppfylla miljöbilsdefinintionen som<br />
Vägverket tagit fram eller till <strong>att</strong><br />
kyl/frysar ska hålla energiklass A++.<br />
Detta är liktydigt med den bästa tillgängliga<br />
teknik/prestanda som finns<br />
kommersiellt på marknaden.<br />
Vissa initiala delar av teknikupphandlingsprocessen<br />
kan på kort<br />
sikt ingå inom ramen för ordinarie<br />
upphandlingsrutiner, där identifierade<br />
frontprodukter kan omf<strong>att</strong>a såväl<br />
existerande miljöteknik som sådan<br />
miljöteknik som finns i konceptform,<br />
men inte är kommersiellt tillgänglig.<br />
En fördel med detta arbetssätt är<br />
<strong>att</strong> upphandlare får större möjlighet<br />
<strong>att</strong> i sin löpande upphandlingsverksamhet<br />
vara pådrivande och stimulera<br />
fram ny miljöteknik. Med tanke<br />
på de stora volymer som upphandlas<br />
skulle detta vara en katalysator för<br />
innovativt miljöteknikarbete.<br />
Verifiering av innovationsteknik<br />
Environmental Technology Verification<br />
(ETV) är ett verifieringssystem<br />
för prestanda och funktion<br />
hos nya produkter/tekniker. Ett<br />
trovärdigt verifieringssystem bidrar<br />
till <strong>att</strong> öka förtroendet hos investerare<br />
och potentiella köpare för ny<br />
lovande miljöteknik, vilket därmed<br />
Figur 1. Beskrivning av hur marknadens utbud av produkter<br />
med god miljöprestanda ökar om det ställs drivande miljökrav<br />
vid upphandling.<br />
kan underlätta introduktionen av<br />
dessa inom såväl EU som i andra<br />
länder. EU-kommissionen förbereder<br />
ett lagförslag till ett ETVsystem<br />
under 2008 med en eventuell<br />
introduktion under 2011.<br />
Ett ETV-system har anknytning<br />
till miljöanpassad upphandling<br />
då det innebär ett objektivt,<br />
oberoende och standardiserat sätt<br />
<strong>att</strong> verifiera nya miljötekniker. Ett<br />
”ETV-bevis” från olika leverantörer<br />
skulle kunna komma till användning<br />
som underlag i utvärdering/bedömning<br />
av inkomna anbud. Systemet<br />
skulle också kunna tänkas komma<br />
till användning som krav i en<br />
teknikupphandling om anbudsgivare<br />
måste använda ett ETV-underlag för<br />
<strong>att</strong> verifiera prestanda i ny offererad<br />
miljöteknik.<br />
25
it<br />
iDOC för kontroll av alla dokument på ditt företag<br />
pappersförbrukningen bara ökar och ökar. Vet ditt företag hur mycket pengar det lägger ned på<br />
utskrifter, kopiering, dokumenthantering och förbrukningsvaror? eller tillhör ni de 95 procent som<br />
saknar kontroll över sina utskrifter? Konica Minolta hjälper dig både <strong>att</strong> överblicka kostnaderna, ta<br />
kontroll över och sänka dem med 20-30 procent.<br />
26<br />
Miljö & kvalitet<br />
Finansiering<br />
Hårdvara<br />
Sveriges mest kompletta IT-leverantör<br />
www.dustin.se<br />
– Våra klara strategier och tydliga<br />
rutiner enligt iDOC-modellens* fyra<br />
steg leder till ett positivt resultat för<br />
ditt företag eller organisation i form<br />
av sänkta kostnader, säger Göran<br />
Åslund, marknadschef på Konica<br />
Minolta.<br />
Analys<br />
– För <strong>att</strong> få en klar kostnadsbild<br />
kartlägger vi antalet utskriftsenheter,<br />
mängden utskrifter, fördelningen<br />
av svartvitt/färg, vem som ringer<br />
service, beställer förbrukningsvaror<br />
och administrerar det hela. Detta<br />
görs antingen via intervjuer eller<br />
programvara. Men vi nöjer oss inte<br />
med det. Med professionella verktyg<br />
går vi steget längre. Vi definierar och<br />
utvärderar informationen, förklarar<br />
Göran Åslund.<br />
Installation<br />
Programvara<br />
Konfiguration<br />
Dustin har närmare 20 års samlad kunskap om statliga ramavtal. Vi erbjuder Sveriges<br />
bredaste utbud av IT-produkter och är idag den mest kompletta IT-leverantören till<br />
offentliga och kommunala förvaltningar.<br />
Koncept<br />
På basis av utvärderingen skräddarsyr<br />
Konica Minolta en utskriftsmiljö för<br />
ditt företag/organisation, beroende<br />
på behov och ekonomi. En miljö<br />
där utskrifter och kopiering övervakas<br />
av speciell programvara för alla<br />
nätverksanvändare, där utskrifter kan<br />
avbrytas, omdirigeras eller begränsas<br />
och debitering sker efter kostnadsställe,<br />
projekt eller kundkod.<br />
Optimering<br />
– Optimering innebär inte alltid <strong>att</strong><br />
vi byter ut alla små utskriftsenheter<br />
mot en stor maskin. Det kan även<br />
vara tvärtom! Vi förklarar när och<br />
varför en förbättring behöver göras.<br />
Med marknadens bredaste sortiment<br />
av lösningar och lång erfaren het på<br />
området är det lätt för oss <strong>att</strong> hitta<br />
den optimala lösningen för just ditt<br />
Från: Vad kostar det?<br />
Till: Vad får vi för pengarna?<br />
Vi hjälper er med en målstyrning<br />
som ger fokus, helhetssyn och<br />
styrkraft.<br />
www.ekan.com<br />
Experter på styrning i offentlig sektor<br />
företag eller organisation, påpekar<br />
Göran Åslund.<br />
Resultat<br />
– Vårt resultat ger ditt företag resultatförbättringar<br />
i form av minskade<br />
kostnader för utskrifter och dokumenthantering,<br />
ökad effektivitet eller<br />
helt enkelt en klart bättre arbetssituation,<br />
säger han.<br />
Undersökningar visar <strong>att</strong> cirka<br />
10 procent av ett företags IT-budget<br />
går åt till utskrifter och dokumenthantering.<br />
Det motsvarar 3 procent<br />
av företagets intäkter. Med våra<br />
lösningar kan de pengarna användas<br />
på bättre sätt. Är du intresserad <strong>att</strong><br />
höra mer om Konica Minoltas iDoc<br />
koncept? Kontakta Göran Åslund på<br />
08-627 75 00.<br />
*iDoc står för Intelligent Document<br />
Consulting, men det har du förstås<br />
redan listat ut.<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Med SSF-intygad datorsäkerhet<br />
Datorstölderna förorsakar företag och offentlig förvaltning stora problem.<br />
ekonomi, sekretess och återskapande av information skapar onödiga<br />
bekymmer. Därför har Uni Safe utvecklat stöldskydd med hög säkerhet och<br />
kvalitet som dessutom har en tilltalande design.<br />
Det Varbergsbaserade företaget Uni<br />
Safe AB har sedan 1997 samarbetat<br />
med försäkringsbolag, polis och<br />
användare för <strong>att</strong> utveckla stöldskydd<br />
till servrar, såväl stationära<br />
som bärbara datorer, tunna klienter,<br />
projektorer, pl<strong>att</strong>a datorskärmar och<br />
andra kontorsmaskiner. Många av<br />
produkterna har testats och godkänts<br />
av SSF Svenska Stöldskyddsföreningen.<br />
– Våra produkter säljs via de<br />
flesta datoråterförsäljare i Sverige.<br />
Vi samarbetar i dag även med bland<br />
annat HP, Samsung, Fujitsu Siemens,<br />
IBM, Philips samt andra större tillverkare,<br />
för <strong>att</strong> utveckla stöldskydd<br />
till deras produkter. I flera fall kan vi<br />
som underleverantör till dessa företag<br />
erbjuda våra säkerhetslösningar till<br />
deras kunder inom den offentliga<br />
sektorn via Vervas och Kommentus<br />
it-ramavtal. Naturligtvis anpassas<br />
våra stöldskydd även för övriga<br />
varumärken på marknaden, berättar<br />
Marie-Louise Janson, VD och ägare<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
till Uni Safe AB.<br />
Företaget startades 1984 och har<br />
i dag fyra medarbetare. Produkterna<br />
tillverkas av Habe Produktion<br />
AB i Varberg och Wabeno AB i<br />
Falkenberg. Därefter förpackas och<br />
lagras produkterna i Varberg innan<br />
de sänds till återförsäljare eller slutkund.<br />
– Vi föredrar <strong>att</strong> inte lägga ut<br />
produktion i lågkostnadsländer utan<br />
vill ha full kontroll i alla led, garanterat<br />
hög produktkvalitet och en<br />
hög servicegrad, säger Marie-Louise<br />
Janson.<br />
Det mobila klassrummet<br />
– Det mobila och stöldskyddade<br />
konferensrummet/klassrummet är<br />
ett helt nytt koncept med trådlösa<br />
resurser för en hel skolklass. Den<br />
gamla tidens datasal är ett stort<br />
slöseri med lokalresurser i skolorna<br />
och vår lösning är både säkrare och<br />
flexiblare, förklarar Marie-Louise<br />
Jansson.<br />
Systemet består av en datorvagn<br />
med klar elinstallation och plats för<br />
upp till ett 30-tal bärbara datorer<br />
med dockningsstationer som står<br />
stabilt på utdragbara vagnar. Lärardatorn<br />
är bekvämt placerad i lagom<br />
arbetshöjd, laserskrivaren är placerad<br />
i mittpartiet och den digitala projektorn<br />
är tillgänglig i en utdragbar<br />
vagn på vagnens sida. Det är enkelt<br />
för eleverna <strong>att</strong> lösgöra datorerna<br />
från dockningsstationerna vilket gör<br />
<strong>att</strong> de snabbt kan börja lektionen.<br />
På baksidan av vagnen öppnas luckorna<br />
enkelt så <strong>att</strong> teknikerna får<br />
god tillgång till datorerna för serviceåtgärder.<br />
Då vagnen inte används<br />
förvaras den i låst utrymme där den<br />
låses fast i väggen.<br />
Brett sortiment av<br />
datorsäkerhetsprodukter<br />
– Våra högsäkerhetsboxar till servrar/<br />
datorer har bjudit stort motstånd för<br />
tjuvarna och har lovordats av alla dem<br />
som fått behålla sin datorutrustning.<br />
it<br />
Sedan 2002 har vi även sålt cirka<br />
10 000-15 000 stöldskydd för pl<strong>att</strong>a<br />
skärmar per år. Våra övriga säkerhetsprodukter<br />
inkluderar stöldskyddslösningar<br />
för projektorer med kätting<br />
och klass 2 lås eller säkerhetsboxar<br />
med takförankring. Stöldskyddet<br />
för bärbara datorer fungerar perfekt<br />
när man arbetar med datorn eller då<br />
locket är stängt. Gångjärnslåsningen<br />
täcker inte portar eller kontakter<br />
på datorn och fungerar även i de<br />
flesta dockningsstationer. För <strong>att</strong><br />
göra förflyttning av datorn så enkel<br />
som möjligt, har vi utrustat Lap<br />
Top Hinge Safe med två lås, vilket<br />
innebär <strong>att</strong> låset som håller vinklarna<br />
vid datorn alltid förblir låst<br />
och det lås som sitter i kättingens<br />
eller vajerns slutända användes<br />
till <strong>att</strong> förankra skyddet i till exempel<br />
medföljande U-bult. Uni Safe har<br />
dessutom ett eget unikt låssystem,<br />
berättar Marie-Louise Jansson.<br />
Arne Öster<br />
27
it<br />
Kommer den statliga<br />
e-fakturan<br />
<strong>att</strong> klara deadline?<br />
Med mindre än tre månader kvar tills samtliga<br />
myndigheter måste börja använda e-fakturor är<br />
läget pressat. Stora tekniska brister, dåligt stöd<br />
från leverantörerna och för sena avrop gör <strong>att</strong><br />
flera myndigheter kommer <strong>att</strong> missa målet.<br />
Införandet av e-fakturor i statsförvaltningen<br />
är ett enormt projekt<br />
som ska ge staten besparingar på fyra<br />
miljarder kronor de närmaste fem<br />
åren. Förra året beslutade den ansvarige<br />
ministern Mats Odell <strong>att</strong> snabba<br />
på införandet och s<strong>att</strong>e en deadline<br />
till den 1 juli 2008.<br />
Då ska samtliga myndigheter<br />
hantera alla fakturor elektroniskt.<br />
Men med mindre än tre månader<br />
kvar är läget problematiskt.<br />
För <strong>att</strong> uppnå önskade effektiviseringsvinster<br />
är viktigt <strong>att</strong> införandet<br />
sker samordnat och utifrån myndigheternas<br />
behov. Följande beslut är<br />
tagna:<br />
• Ramavtal finns upphandlade för<br />
<strong>att</strong> få en god teknisk infrastruktur.<br />
• Obligatorium <strong>att</strong> införa elektronisk<br />
hantering av fakturor i staten<br />
senast den 1 juli 2008.<br />
• Svefaktura är statens standard för<br />
e-faktura.<br />
• ESV har fått uppdraget <strong>att</strong> leda<br />
och samordna arbetet.<br />
28<br />
E-fakturan får svidande kritik<br />
Mycket av problemen med den<br />
statliga e-fakturan kan härledas till<br />
den tekniska lösning som valts,<br />
menar kritiker. Fakturastandarden<br />
Svefaktura bygger på en amerikansk<br />
standard som utanför Sverige<br />
bara används av danska staten. Den<br />
valdes trots <strong>att</strong> det redan finns en i<br />
näringslivet vitt utbredd standard<br />
från FN-organet UN/Cefact.<br />
Tekniska problem<br />
Att sedan också <strong>välja</strong> modellen med<br />
en så kallad fakturaväxel som ett slags<br />
universaltjänst – för <strong>att</strong> omvandla<br />
företagens e-fakturor till statens standard<br />
– och <strong>att</strong> bara upphandla två<br />
leverantörer var dåligt genomtänkt<br />
och ett säker väg till problem, hävdar<br />
kritikerna.<br />
Peter Norén på ESV försvarar<br />
teknikvalet.<br />
– Fakturaväxeln var ett klokt val<br />
som hjälper myndigheter som saknar<br />
den tekniska kompetensen. Det<br />
finns många små myndigheter som<br />
har mindre resurser.<br />
– Det har funnits tekniska<br />
problem med <strong>att</strong> ansluta fakturaväxeln<br />
till befintliga system för<br />
elektronisk fakturahantering hos<br />
myndigheterna. De problemen är nu<br />
lösta, säger Peter Norén.<br />
– Svefakturastandarden var också<br />
ett bra val. Vi har testat den och<br />
den fungerar. 90 procent av de 100<br />
största leverantörerna till staten har<br />
också sagt <strong>att</strong> de ska ta fram stöd för<br />
Svefaktura under året, förklarar han.<br />
ESV tvingades nyligen gå ut med<br />
en skarp uppmaning till myndigheterna<br />
<strong>att</strong> se över sina prioriteringar<br />
och underförstått trycka gasen i<br />
botten. Många myndigheter har<br />
enligt Peter Norén också hörsammat<br />
kraven.<br />
– Läget ser helt annorlunda ut nu<br />
än vid årsskiftet, min uppf<strong>att</strong>ning är<br />
<strong>att</strong> de flesta myndigheterna kommer<br />
<strong>att</strong> vara färdiga till den 1 juli. Det<br />
finns flera skäl till <strong>att</strong> vissa myndigheter<br />
startat sitt införande sent.<br />
En bidragande orsak är de initiala<br />
tekniska problemen, men också <strong>att</strong><br />
många myndigheter under 2007<br />
gjort en stor uppgradering av sina<br />
ekonomisystem, vilket varit nödvändigt<br />
före e-fakturainförandet.<br />
Långt kvar till en gemensam journal trots ny lag<br />
Gemensamma elektroniska patientjournaler med<br />
direktåtkomst för olika vårdgivare över organisationsgränserna.<br />
Detta betraktas som avgörande<br />
för den nationella it-strategin för vård och omsorg.<br />
tanken är <strong>att</strong> felbehandling ska bli lättare <strong>att</strong><br />
undvika när journalen följer med patienten.<br />
Men hittills har de lagliga förutsättningarna<br />
saknats. Bland annat har<br />
skyddet av patienternas integritet<br />
varit vagt i dagens lagstiftning.<br />
Den nya patientdatalagen som<br />
träder i kraft den 1 juli 2008 ska<br />
ändra på detta.<br />
Som det ser ut i dag är dock få<br />
landsting och regioner förberedda<br />
för de möjligheter som öppnas i<br />
och med den nya lagen. Det visar<br />
en sammanställning gjord 2007 av<br />
Slit-gruppen, ett nätverk bestående<br />
av landstingens it-strateger.<br />
En orsak till <strong>att</strong> sammanhållen<br />
journalföring dröjer är den stora<br />
spridningen av journalsystem i<br />
vården. I många landsting måste<br />
systemen länkas samman och tvingas<br />
<strong>att</strong> kommunicera. Andra landsting<br />
fasar ut sina gamla journalsystem<br />
och ersätter dem med ett enda nytt<br />
och enhetligt. Sammantaget är detta<br />
förändringar som tar tid, i många fall<br />
flera år.<br />
Något bättre förberedda är lands-<br />
tingen och regionerna på de säkerhetskrav<br />
som ställsnär de väl går<br />
igång med gemensam it-baserad<br />
journalföring. Men till den 1 juli<br />
kommer de inte <strong>att</strong> hinna. Först<br />
i slutet av 2008 räknar Sveriges<br />
Kommuner och Landsting, SKL med<br />
<strong>att</strong> alla landsting ska ha den nödvändiga<br />
säkerhetslösning som ser till <strong>att</strong><br />
bara behörig personal kan logga in<br />
i patientjournalen och som berättar<br />
ven det var och när detta skedde.<br />
Landstingen har hittills kommit<br />
olika långt i det arbetet, en del är<br />
redan klara medan det dröjer för<br />
andra. Men målet är <strong>att</strong> alla ska ha<br />
dessa tjänster innan slutet av året.<br />
De tjänster som krävs är:<br />
En datoriserad katalog över<br />
personal och vårdenheter, den så<br />
kallade HSA-katalogen, Hälso- och<br />
sjukvårdens adressregister.<br />
Ett slags kortbaserat inloggningssystem<br />
för personal. Dessa så kallade<br />
Arne Öster<br />
tjänstecertifikat talar om vilka system<br />
som varje enskild anställd har rätt <strong>att</strong><br />
komma in i.<br />
Att patientdatalagen också öppnar<br />
för patientinloggning i den egna<br />
journalen riskerar dock <strong>att</strong> få en rätt<br />
marginell effekt nationellt. Hittills är<br />
det bara landstingen i Uppsala län<br />
och Östergötland som har sådana<br />
system på gång även om det är i liten<br />
skala.<br />
Det är inte enkelt <strong>att</strong> införa detta<br />
i stor skala. Nya tekniska lösningar<br />
behövs som delvis inte finns i dag.<br />
De måste bli så bra <strong>att</strong> landstingen<br />
får ett ekonomiskt incitament <strong>att</strong><br />
låta patienterna logga in, <strong>att</strong> de<br />
exempelvis sparar pengar på <strong>att</strong><br />
patienterna själva sköter tidbokning<br />
och skriver i hälsodeklarationen via<br />
Internet.<br />
Arne Öster<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
SupraPlus<br />
Gör ett smart val, skydda dina öron.<br />
• Oslagbar komfort och prestanda.<br />
• Välj ljud i ett eller två öron samt bullerdämpande<br />
mikrofon eller talrör.<br />
• Finns som trådlöst variant.<br />
• Använd till mobiltelefon, stationär telefon eller både<br />
och. Det enda som behöver bytas är en nedre sladd.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Plantronics headset finner du hos återförsäljare i hela landet<br />
IsiCom AB - Svensk leverantör av Plantronics headset - www.isicom.se<br />
29
JUriDiK<br />
Den viktigaste nyheten i den nya lagen om offentlig upphandling<br />
Reglerna om ramavtal<br />
I denna artikel tänkte jag presentera<br />
den nyhet i lagen (2007:1091)<br />
om offentlig upphandling (”Nya<br />
LOU”) som jag anser vara den viktigaste.<br />
Jag tänker på de nya reglerna<br />
om ramavtal för den klassiska<br />
sektorn. Jag kommer <strong>att</strong> presentera<br />
reglerna på ett så objektivt sätt<br />
som möjligt. Samtidigt lämnar jag<br />
mina, högst personliga, synpunkter<br />
på innebörden av dessa nyheter i sitt<br />
sammanhang.<br />
De nya reglerna om ramavtal<br />
Reglerna om ramavtal finns i 5 kap.<br />
Nya LOU. Reglerna är helt nya och<br />
saknar motsvarighet i den gamla<br />
upphandlingsrättsliga lagstiftningen<br />
för den klassiska sektorn. Trots detta<br />
har vi i Sverige en lång tradition av<br />
ramavtal, såväl ramavtal med en leverantör<br />
som s.k. parallella ramavtal<br />
(dvs. med flera leverantörer). Bestäm-<br />
30<br />
melserna om ramavtal är den enda<br />
delen av direktivets frivilliga delar<br />
som genomförs i svensk rätt från<br />
och med den 1 januari 2008. Övriga<br />
frivilliga delar bereds fortfarande på<br />
departementet.<br />
Det finns tre typer av ramavtal och<br />
generellt gäller för samtliga typer av<br />
ramavtal följande.<br />
• Ett ramavtal får inte löpa under<br />
längre tid än fyra år om det inte<br />
finns särskilda skäl (5 kap. 3 § Nya<br />
LOU) 1<br />
• Ett ramavtal kan avse varor, vilket<br />
är av intresse här, men också<br />
byggentreprenader och tjänster (5<br />
1) Exempel på särskilda skäl för längre löptid än fyra<br />
år är: stora investeringar som skall betala sig under<br />
avtalstiden, produktutveckling krävs eller <strong>att</strong> det ställs<br />
särskilda krav på kontinuitet i tjänsternas tillhandahållande<br />
(t.ex. vid äldrevård).<br />
kap. 1 § Nya LOU).<br />
• Ett ramavtal kan upphandlas med<br />
hjälp av alla olika upphandlingsformer,<br />
såväl över tröskelvärdet<br />
som under.<br />
• En tilldelning av ett ramavtal kan<br />
bli föremål för ansökan om överprövning<br />
och skadestånd enligt<br />
reglerna i 16 kap. Nya LOU.<br />
• Vid tilldelning av själva ramavtalet<br />
skall Nya LOU:s regler i<br />
övrigt gälla, vilket givetvis också<br />
inkluderar tillämpningen av den<br />
viktigaste bestämmelsen i lagen,<br />
nämligen den om principer för<br />
offentlig upphandling i 1 kap. 9 §<br />
Nya LOU.<br />
De tre typer av ramavtal som finns är:<br />
1. Ramavtal med en leverantör<br />
2. Ramavtal med flera leverantörer<br />
med alla villkor fastställda (leverantörerna<br />
rangordnade på första,<br />
Anna Ulfsdotter Forssell är advokat<br />
och delägare i Advokatfirman<br />
Delphi, Stockholm. Anna är ansvarig<br />
för Delphis grupp för Offentlig<br />
upphandling och Offentliga projekt.<br />
Inom gruppen bistår hon tillsammans<br />
med sina medarbetare såväl upphandlande<br />
myndigheter/enheter som leverantörer<br />
till den offentliga sektorn i<br />
alla upphandlingsrelaterade frågor.<br />
Gruppens verksamhet kring Offentliga<br />
projekt har utvecklats mycket under<br />
det senaste året och uppdragen från<br />
upphandlande myndigheter som vill<br />
investera i större projekt, exempelvis<br />
arenor och olika typer av friskvårdsanläggningar,<br />
ökar stadigt. Fokus för<br />
gruppens arbete liksom Delphis juridiska<br />
råd i allmänhet är <strong>att</strong> alltid<br />
finna den för klienten bästa lösningen.<br />
andra, tredje plats m.m.)<br />
3. Ramavtal med flera leverantörer<br />
utan alla villkor fastställda<br />
(förnyad konkurrensutsättning<br />
skall ge genom <strong>att</strong> leverantörerna<br />
får lämna in nya anbud)<br />
Om ramavtal tecknas med fler än<br />
en leverantör måste dessa minst vara<br />
tre till antalet, föruts<strong>att</strong> <strong>att</strong> det finns<br />
ett tillräckligt antal leverantörer som<br />
uppfyller urvalskriterierna och ett<br />
tillräckligt antal godtagbara anbud<br />
som uppfyller de tilldelningskriterier<br />
som angetts i förfrågningsunderlaget<br />
till ramavtalet (5 kap. 5 § Nya<br />
LOU).<br />
Ramavtal med en leverantör<br />
En upphandlande myndighet som<br />
har ramavtal med en leverantör får<br />
vid tilldelning av kontrakt skriftligen<br />
samråda med leverantören och vid<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
ehov uppmana denne <strong>att</strong> komplettera<br />
sitt anbud. Med komplettering<br />
avses här preciseringar såsom pris<br />
enligt prisjusteringsklausul eller<br />
närmare uppgift om vad en tjänst<br />
skall avse och hur och när den skall<br />
utföras. Leverantören får inte genom<br />
kompletteringen ersätta en tidigare<br />
uppgift med en ny utan bara konkretisera<br />
en redan ingiven uppgift.<br />
Ramavtal med flera<br />
leverantörer där alla villkor<br />
är fastställda<br />
Upphandlande myndigheter som har<br />
avtal med flera, (minst tre, se ovan),<br />
och där alla villkor är fastställda skall<br />
vid tilldelning av kontrakt tillämpa<br />
villkoren i avtalet. Kontrakt skall tilldelas<br />
den leverantör som har lämnat<br />
det bästa anbudet på grundval av<br />
de villkor som angetts i ramavtalet.<br />
Ramavtalet måste innehålla villkor i<br />
form av en rangordning eller annan<br />
fördelningsnyckel som säkrar <strong>att</strong><br />
tilldelningen sker på ett objektivt<br />
sätt. Detta betyder i korthet <strong>att</strong> den<br />
upphandlande myndigheten skall<br />
tillämpa en fast rangordning på så<br />
vis <strong>att</strong> tilldelning av kontrakt skall<br />
ske till den leverantör som har placerats<br />
på första plats och bara om inte<br />
denne kan skall turen gå vidare till<br />
den som placerats på andra plats osv.<br />
Upphandlingen kan givetvis delas<br />
upp geografiskt eller per produkt,<br />
men för varje avrop skall rangordningen<br />
följas. När en vara eller<br />
tjänst skall <strong>välja</strong>s kan avsteg göras<br />
från rangordningen om hänsyn skall<br />
tas till en patients eller vård- eller<br />
omsorgstagares behov. För <strong>att</strong> så<br />
skall kunna ske måste detta framgå<br />
av förfrågningsunderlaget och dessutom<br />
följa av ramavtalet.<br />
Ramavtal med flera<br />
leverantörer där förnyad konkurrensutsättning<br />
skall ske<br />
När en upphandlande myndighet<br />
har ramavtal med flera och där tilldelning<br />
av kontrakt skall ske genom<br />
en förnyad konkurrensutsättning<br />
skall leverantörerna inbjudas <strong>att</strong><br />
på nytt lämna anbud. Detta kallas<br />
”mini competition” på engelska eller<br />
”mini udbud” på danska och är som<br />
ett nytt anbudsförfarande bland de<br />
leverantörer som antagits för ramavtalet.<br />
Dessa nya anbud skall lämnas<br />
in senast en viss tidpunkt och utvärdering<br />
och tilldelningsbeslut skall ske<br />
precis som i en vanlig upphandling.<br />
Det finns inget som hindrar <strong>att</strong> den<br />
upphandlande myndigheten har<br />
olika utvärderingskriterier vid de<br />
olika tilldelningarna. Den upphandlande<br />
myndigheten kan mycket väl<br />
tilldela själva ramavtalet till den som<br />
har lämnat det ekonomiskt mest<br />
fördelaktiga anbudet utifrån (kvalitet<br />
(noggrant specificerat förstås) 75 %<br />
och pris 25 %) och sedan <strong>välja</strong> <strong>att</strong><br />
tilldela kontrakt efter den förnyade<br />
konkurrensutsättningen till den som<br />
har lämnat anbudet med lägst pris.<br />
För <strong>att</strong> så skall kunna ske krävs dock<br />
<strong>att</strong> detta framgår av förfrågningsunderlaget<br />
till själva ramavtalet.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Ramavtal och överprövning<br />
När en upphandlande myndighet<br />
tilldelar ramavtal (oavsett det är<br />
med en eller med flera leverantörer)<br />
skall upplysningar om tilldelningsbeslut<br />
skickas som vanligt och den<br />
s.k. tiodagarsfristen löper också som<br />
vanligt. En missnöjd leverantör kan<br />
ansöka om överprövning vid länsrätten.<br />
När ramavtalet är tilldelat och<br />
den upphandlande myndigheten<br />
skall tilldela kontrakt skiljer sig<br />
reglerna åt.<br />
Ramavtal med en leverantör<br />
kräver inga upplysningar om tilldelningsbeslut<br />
(det finns ju bara en<br />
leverantör <strong>att</strong> skicka upplysningen<br />
till och det är den som har tilldelats<br />
kontraktet). När tilldelning av<br />
kontrakt sker kan inte heller någon<br />
överprövning ske.<br />
Ramavtal med flera leverantörer<br />
där alla villkor är fastställda kräver<br />
inte heller någon upplysning om<br />
tilldelningsbeslut (den upphandlande<br />
myndigheten följer bara rangordningen<br />
och tilldelar kontrakt till<br />
den som har placerats på en första<br />
plats). Inte heller om avsteg görs<br />
med hänvisning till patients behov<br />
(med stöd i ramavtalet, se ovan)<br />
behöver upplysning om tilldelningsbeslut<br />
lämnas. Jag frågar mig<br />
dock i hur stor utsträckning denna<br />
undantagsmöjlighet kan användas?<br />
Det finns en risk <strong>att</strong> en placering<br />
på första plats inte alls leder till så<br />
många tilldelningar av kontrakt<br />
som kan förväntas. Inte heller här<br />
uppkommer någon överprövningssituation<br />
(så länge den upphandlande<br />
myndigheten håller sig till villkoren i<br />
ramavtalet).<br />
Däremot är situationen en annan<br />
då tilldelning av kontrakt sker efter<br />
en förnyad konkurrensutsättning.<br />
Leverantörerna har lämnat nya<br />
anbud och har ett intresse av <strong>att</strong><br />
få veta hur anbudstävlan har gått.<br />
Den upphandlande myndigheten<br />
måste skicka upplysningar om tilldelningsbeslut<br />
och avvakta den s.k.<br />
tiodagarsfristen innan kontraktet<br />
kan tecknas. Under tiodagarsfristen<br />
kan någon av de andra leverantörerna<br />
vilka lämnade anbud i anbudstävlan<br />
ansöka om överprövning i<br />
länsrätten.<br />
Det finns alltså en risk för <strong>att</strong><br />
en tilldelning av kontrakt efter en<br />
förnyad konkurrensutsättning kan<br />
dra ut väsentligt på tiden varför den<br />
upphandlande myndigheten bör<br />
<strong>välja</strong> ut kontrakt som lämpar sig för<br />
förnyad konkurrensutsättning med<br />
stor omsorg. De kontrakt som enligt<br />
min mening lämpar sig för förnyad<br />
konkurrensutsättning är sådana som<br />
1) omf<strong>att</strong>ar stora värden (så <strong>att</strong> den<br />
administrativa kostnaden inte överstiger<br />
värdet på själva avropet) och 2)<br />
inte måste göras under tidspress.<br />
Anna Ulfsdotter Forssell<br />
Advokat och delägare<br />
Advokatfirman Delphi, Stockholm<br />
Sommarmöten på Yasuragi<br />
Visste du <strong>att</strong> Yasuragi är minst lika härligt på<br />
sommaren som på vintern? Yasuragi Hasseludden<br />
erbjuder dig och dina kollegor en fridfull och<br />
stimulerande miljö mitt i den vackra skärgården.<br />
Båten från Strömkajen tar er hit på 25 minuter.<br />
Arbeta på våra stora altaner med utsikt över<br />
fjärden, eller i Rundillen, vår mötesplats mitt i<br />
den vackra naturen. Här samsas japansk frid och<br />
effektivitet – såväl inomhus som ute finner ni<br />
platser som inbjuder till samtal och reflektion.<br />
Vi hjälper er <strong>att</strong> skapa det optimala mötet<br />
i en inspirerande miljö där ni vinner energi till<br />
<strong>att</strong> f<strong>att</strong>a viktiga beslut. Oavsett om ni är tre eller<br />
300 är ni självklart välkomna <strong>att</strong> övern<strong>att</strong>a.<br />
För information och bokning<br />
telefon 08-747 63 00 eller<br />
gå in på www.yasuragi.se<br />
31
forDon<br />
Plastbilar som går på b<strong>att</strong>erier<br />
är ingen dålig Norge-historia<br />
think Global lanserar bilen som ska få oss på bättre tankar.<br />
Under april rullar de första elbilarna ut från fabriken i eidskog utanför<br />
oslo. Då är serietillverkningen igång och tanken är <strong>att</strong> så småningom tillverka<br />
10 000 plastbilar om året.<br />
Men redan nu är intresset megastort för den lilla bilen, och två tusen<br />
exemplar är beställda i förväg.<br />
– Efterfrågan beror mycket på den<br />
klimatdeb<strong>att</strong> som har varit, gissar<br />
Ingvil Ladehaug, presschef hos<br />
producenten Think Global i Norge.<br />
Företaget som tidigare ägdes av<br />
Ford har funnits ända sedan 1992,<br />
men har kantats av stora ekonomiska<br />
problem. Intresset för elbilar har<br />
nämligen varit ljumt hos allmänheten,<br />
och när Ford övergav Think<br />
Global i början av 2000-talet höll det<br />
32<br />
på <strong>att</strong> riktigt gå i stöpet. Och det var<br />
först 2006 som miljöengagemanget<br />
nådde investerarna på allvar.<br />
– Men det här är också en helt<br />
annorlunda bil än den vi tillverkade<br />
förut, försäkrar Ingvil Ladehaug.<br />
Både designen och tekniken har<br />
utvecklats sedan det först begav sig.<br />
Men framförallt har b<strong>att</strong>erierna en<br />
helt annan uthållighet numera. Den<br />
nytillverkade elbilen Think City<br />
har en räckvidd av 180 kilometer,<br />
vilket är dubbelt så mycket som man<br />
lyckats få till det tidigare.<br />
– Vi tar också fullt ansvar för<br />
b<strong>att</strong>erierna som har en livslängd på<br />
mellan sju och tio år, förklarar presschefen.<br />
Ett b<strong>att</strong>eri kostar omkring 80000<br />
norska kronor, men Think Global<br />
har valt <strong>att</strong> inte lägga den kostnaden<br />
på bilen. Istället hyr kunden b<strong>att</strong>eriet,<br />
och får det utbytt av företaget<br />
när det har tjänat ut.<br />
Think City, den nya tvåsitsiga<br />
elbilen från Norge. 2000 bilar<br />
är redan beställda i förväg.<br />
18 mil kommer man på en<br />
laddning.<br />
– Själva bilen kostar ungefär<br />
200 000 norska kronor i handeln,<br />
säger Ingvil Ladehaug.<br />
Idag är också elbilen global i flera<br />
bemärkelser. De återvinningsbara<br />
plastdelarna tillverkas i Turkiet och<br />
monteras på en stålställning från<br />
Thailand – i Norge.<br />
Och när Think Global söker folk<br />
till företaget, gör de det mer än gärna<br />
i sitt grannland. Redan nu är en tredjedel<br />
av de 50 anställda ingenjörerna<br />
från Sverige.<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
– Vi söker hela tiden efter fler<br />
folk. Just nu är vi i behov av ett 20-tal<br />
personer, både inköpare, designers<br />
och ingenjörer.<br />
I framtidsplanerna finns också<br />
en utökad tillverkning i fler länder.<br />
Först på tur står Nordamerika under<br />
nästa år – året därpå Asien. Tids<br />
nog hoppas Think Global även<br />
kunna lansera Think Ox, som är<br />
en femsitsig modell med ännu lite<br />
längre räckvidd. Allt hänger på om<br />
marknaden är tillräckligt mogen,<br />
och om det finns investerare som<br />
vågar satsa – en gång till.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Think OX är en femsitsig modell som är tänkt <strong>att</strong> lanseras längre fram.<br />
– Elbilen som kommer nu är<br />
tvåsitsig med möjligheten <strong>att</strong> bygga<br />
ut med barnsäte därbak. Om man<br />
offrar bagageutrymmet får det<br />
plats två vuxna och två barn i den,<br />
förklarar Ingvil Ladehaug.<br />
Kunderna då? Vilka tänker företaget<br />
ska susa omkring i den lilla<br />
globala bilen?<br />
– Stadsbor i första hand. Men<br />
bilen är också perfekt som en<br />
andrabil i familjen, är presschefens<br />
snabba svar.<br />
Lotta Engelbrektson<br />
forDon<br />
FÖRSVARSHÖGSKOLAN<br />
Institutionen för Ledarskap och Management<br />
INFORMATION OM UGL 2008<br />
Försvarshögskolans kurs “Utveckling av Grupp och Ledare”<br />
UGL, finns nu i en ny version, UGL 2008. Kursen är en<br />
grundläggande ledarskapsutbildning som fokuserar på gruppens<br />
dynamik och ledarskapets anpassning till denna. UGL<br />
är upphovsrättsligt skyddad och varumärkes-registrerad.<br />
Försvarshögskolan ansvarar för UGL utveckling och kvalitetssäkring<br />
och utbildar och certifierar handledare för UGL.<br />
Under år 2008 kommer befintliga handledare <strong>att</strong> vidareutbildas<br />
och omcertifieras till UGL 2008.<br />
UGL-kursen skall ledas av dessa särskilt utbildade och<br />
behöriga handledare. Den skall genomföras under fem<br />
sammanhängande dagar och med de riktlinjer, fastställda<br />
mål och bestämmelser som finns för kursen. FHS uppmanar<br />
därför köpare och brukare av UGL <strong>att</strong> kontrollera båda<br />
handledares behörighet i Försvarshögskolans handledarregister<br />
eller kontakta Försvarshögskolan för vidare<br />
information, vilket görs hos Försvarshögskolan i Karlstad,<br />
tfn 054-10 40 32.<br />
För mer information om UGL 2008, Fördjupad UGL,<br />
handledarutbildning UGL och handledarinformation<br />
gå in på www.fhs.se<br />
33
UtBilDninG<br />
Skärpta krav för gymnasiestudier<br />
Gymnasieutredningen har nyligen föreslagit <strong>att</strong><br />
gymnasiets individuella program, iV, skall läggas<br />
ned. regeringen och skolminister Jan Björklund<br />
stöder förslaget och vill istället lägga resurserna<br />
på större insatser tidigt i grundskolan.<br />
– Gymnasiets individuella<br />
program har varit det svenska skolväsendets<br />
mest misslyckade insats.<br />
Man lägger ner miljarder kronor<br />
varje år i Sverige på <strong>att</strong> försöka lära<br />
16-17-åringar <strong>att</strong> läsa och skriva när<br />
vi borde göra de insatserna redan i<br />
grundskolan, säger skolminister Jan<br />
Björklund till Ekot.<br />
Tionde grundskoleår<br />
Kraven för <strong>att</strong> komma in på gymnasiet<br />
vill gymnasieutredningen<br />
skärpa. Elever som går i nian idag<br />
och inte klarar av kunskapskraven<br />
för <strong>att</strong> komma in på gymnasiet<br />
föreslås istället <strong>att</strong> gå ytterligare ett<br />
år i grundskolan. Det individuella<br />
programmet, IV, på gymnasiet, dit<br />
34<br />
dessa elever idag med ofullständiga<br />
betyg hittills hänvisats, vill gymnasieutredningen<br />
lägga ned.<br />
– Vill man gå vidare på gymnasiets<br />
utbildningar måste man kompletteringsläsa.<br />
Det blir ett frivilligt<br />
tillägg till grundskolan om man vill<br />
gå vidare till gymnasiet efteråt, säger<br />
Jan Björklund.<br />
IV, Individuella programmet, där<br />
främst elever går som inte har fått<br />
godkända betyg i svenska, engelska<br />
och matematik, är idag det största<br />
programmet i årskurs ett på gymnasiet.<br />
Men det är bara 20 procent av<br />
eleverna som fullföljer sin gymnasieutbildning.<br />
Enligt Björklund kostar<br />
det för mycket <strong>att</strong> ha ett särskilt<br />
program för elever som inte är<br />
godkända i basämnena matematik,<br />
svenska och engelska.<br />
Krav på fler godkända betyg<br />
Idag räcker det med <strong>att</strong> ha godkänt<br />
i kärnämnena svenska, engelska och<br />
matematik för <strong>att</strong> få komma in på<br />
gymnasiet. Utredaren Anita Ferm<br />
vill <strong>att</strong> eleverna, utöver kärnämnena,<br />
också skall ha godkända betyg<br />
i nio andra ämnen. För dem som<br />
vill gå på ett yrkesprogram tycker<br />
hon <strong>att</strong> behörighetskravet skall vara<br />
godkända betyg i åtta ämnen.<br />
Var fjärde elev invandrare<br />
Enligt gymnasieutredningen är<br />
var fjärde elev på det individuella<br />
programmet invandrare, som<br />
går introduktionsprogrammet för<br />
invandrare. Utredningen förslår <strong>att</strong><br />
detta skall finnas kvar för <strong>att</strong> eleverna<br />
för <strong>att</strong> senare kunna gå över till<br />
andra gymnasieprogram när kunskaperna<br />
är tillräckliga. Skolministern<br />
anser <strong>att</strong> invandrareleverna inte skall<br />
behöva gå tillsammans med elever<br />
som är skoltrötta.<br />
– Elever som kommer från andra<br />
delar av världen i tonåren, sätter vi<br />
ihop med de mest skoltrötta eleverna<br />
i Sverige, även om de är motiverade<br />
<strong>att</strong> läsa. Det är en konstig behandling<br />
av dem. Vi inrättar ett särskilt<br />
språkintroduktionsprogram för<br />
invandrade elever, så <strong>att</strong> de så snabbt<br />
som möjligt ska lära sig så mycket<br />
svenska <strong>att</strong> de kan gå över i ordinarie<br />
gymnasieutbildning, säger Jan<br />
Björklund.<br />
Lärarfacken positiva<br />
Gymnasieutredningen vill <strong>att</strong> de nya<br />
reglerna skall införas redan hösten<br />
2011. Lärarfacken är positiva till<br />
förslaget bara det satsas tillräckligt<br />
med pengar på förstärkning av<br />
undervisningen i grundskolan. Det<br />
kravet har också socialdemokraterna,<br />
som kritiserar regeringens planer.<br />
Frågan är vad som händer när<br />
Individuella programmet tas bort<br />
tas bort. Hur många är det som kan<br />
tänka sig <strong>att</strong> stanna ett extra frivilligt<br />
år i grundskolan?<br />
Enligt gymnasieutredningens<br />
förslag skall obehöriga elever som<br />
behöver mer stöd, erbjudas mer individuella<br />
alternativ.<br />
Tina Lundberg<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
30 000 människor i Sverige<br />
lever på <strong>att</strong> hjälpa hemlösa<br />
Hur kan det komma sig <strong>att</strong> Sveriges hur viktig den anses vara för vår exis-<br />
medborgare så förbehållslöst köper tens. Har människor som förvägras<br />
det som landets frivilligorganisa- ett hem inte samma grundbehov?<br />
tioner och socialtjänsten påstår <strong>att</strong> Sveriges medborgare borde känna<br />
människor behöver? Frågan känns en djup oro kring det faktum en<br />
angelägen av den anledningen <strong>att</strong> hemlös missbrukas så systematiskt av<br />
dessa organisationer uteslutande de som säger sig vilja hjälpa. Så som<br />
uppehåller sig vid de olika diagnoser det ser ut i dag utgör den hemlöse en<br />
och symtom individen uppvisar. Att stor inkomstkälla för ett stort antal<br />
människor saknar ett tryggt hem organisationsmänniskor. Något som<br />
<strong>att</strong> gå till förvandlas i de hjälpandes bara kan fortgå så länge definitionen<br />
ögon till en åkomma. En åkomma hemlös kvarstår.<br />
som bara förvärras för varje dag den Det finns idag ca 900 organisa-<br />
drabbade tvingas gå med på de hjältioner i Sverige med inriktning på<br />
pandes villkor.<br />
hemlöshet, dessa sammanslutningar<br />
Tror verkligen Sveriges sk<strong>att</strong>e- avlönar ca 30 000 människor, lägg<br />
betalande medborgare <strong>att</strong> hemlösa därtill alla volontärer de syssel-<br />
individer har särskilda grundlägsätter som hjälp åt våra ca 18 000<br />
gande behov? Skiljer sig deras behov hemlösa. Så i praktiken blir hjälpen<br />
sig från en människa med ett hem avsedd för våra hemlösa istället en<br />
<strong>att</strong> gå till? Vid de föreläsningar jag hjälp <strong>att</strong> sysselsätta redan etablerade<br />
håller brukar jag ställa en fråga till<br />
åhörarna: ”Om ni blir tvungna <strong>att</strong><br />
människor.<br />
<strong>välja</strong> bort jobbet eller bostaden,<br />
Rolf Nilsson<br />
vilket skulle ni <strong>välja</strong>” På denna fråga<br />
Ordförande<br />
har ingen ännu valt bort bostaden<br />
vilket jag tar som en bekräftelse på<br />
Föreningen Stockholms hemlösa<br />
OffentlUpp_OA_185x132 08-04-09 15.56 Sida 1<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
– med både EG-direktiv och svenska regler!<br />
inSänDAre<br />
Boken för dig som arbetar<br />
med offentlig upphandling<br />
I denna regelsamling finns alla väsentliga regler om offentlig upphandling<br />
lättillgängligt samlade.<br />
I boken hittar du bl.a.<br />
• Lag (2007:1091) om offentlig upphandling (LOU)<br />
• Lag (2007:1092) om upphandling inom områdena v<strong>att</strong>en, energi, transporter och<br />
posttjänster (LUFS)<br />
• Prop. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling m.m.<br />
• Direktiv 2004/18/EG om offentlig upphandling (klassiska direktivet)<br />
• Direktiv 2004/17/EG om upphandling inom<br />
försörjningssektorn (försörjningsdirektivet)<br />
Pris<br />
450 kr (exkl. moms och porto)<br />
Utkommer<br />
i maj!<br />
Beställning<br />
Telefon: 08-506 112 60 • E-post: order@farsrsforlag.se • www.farsrsforlag.se<br />
35
VårD<br />
ISO-certifiering<br />
för Carema Äldreomsorg<br />
rönnbackens äldreboende- och Carema omsorgs<br />
övergripande lednings- och stödfunktioner har<br />
nu iSo-certifierats.<br />
– Det är en viktig milstolpe i Caremas<br />
utveckling <strong>att</strong> vi nu har ISO-certifierat<br />
en av våra verksamheter inom<br />
äldreomsorgen. Vi har dessutom<br />
fått ISO-certifikat för samtliga övergripande<br />
stöd- och ledningsfunktioner<br />
inom Carema Omsorg, säger<br />
Bengt Marcusson, affärsområdeschef<br />
Carema Omsorg.<br />
– Vi är övertygade om <strong>att</strong> detta<br />
är en mycket viktig kvalitetsmarkör<br />
för våra uppdragsgivare i kommunerna.<br />
Vi har nu arbetat igenom alla<br />
de funktioner som har betydelse för<br />
vårt sätt <strong>att</strong> bedriva omsorg oavsett<br />
om det handlar om äldreomsorg,<br />
omsorger om personer med funktionsnedsättningar<br />
eller inom vår<br />
sektor för psykiatri/missbruk, säger<br />
Bengt Marcusson.<br />
ISO-certifieringen avser all styrning<br />
och stöd till samtliga driftverksamheter,<br />
t ex interna revisioner,<br />
avtal med leverantörer HR, ekonomi<br />
& finans, infrastruktur, utveckling<br />
och avveckling.<br />
SFK Certifiering AB, som har<br />
upprättat och godkänt certifieringen,<br />
omnämner särskilt Carema<br />
Omsorgs modell för kvalitetsledning<br />
– Qualimax – samt <strong>att</strong> detta har<br />
implementerats genom ett omf<strong>att</strong>ande<br />
utbildnings- och introduktionsprogram<br />
inom hela företaget<br />
med all personal. Vidare noterar<br />
certifieringsföretaget <strong>att</strong> Carema<br />
Äldreomsorg arbetar efter ett koncept<br />
som kallas Den Goda Dagen och <strong>att</strong><br />
36<br />
detta styr hur driftverksamheten ska<br />
hanteras.<br />
Från certifierings-<br />
företagets protokoll<br />
Om Rönnbacken sägs bland annat:<br />
”Den interna avvikelsehanteringen<br />
fungerar fortlöpande väl. Aktuella<br />
ärenden tas upp på varje kvalitetsråd<br />
samt vid behov även på personalmöte.<br />
Verksamheten har efterfrågat<br />
möjlighet för fler <strong>att</strong> kunna skriva<br />
avvikelser direkt i systemet, vilket<br />
möjliggörs. Vidare sägs <strong>att</strong> ”placeringsavtal,<br />
dagliga rutiner, medicinhantering<br />
är funnet i mycket god<br />
ordning”. Sammanf<strong>att</strong>ningsvis sägs<br />
<strong>att</strong> ”Det råder en god ordning och<br />
reda och engagemanget är mycket<br />
gott”.<br />
Om Carema Omsorgs Lednings-<br />
och stödfunktion sägs ”<strong>att</strong> företaget<br />
har ett väl utvecklat system för<br />
uppföljning av nyckeltal för mätning<br />
av kundnöjdhet, klagomål, förbättringslogg,<br />
sjukfrånvaro och medarbetarenkäter”.<br />
” Företaget har på<br />
ett bra sätt genomfört ledningens<br />
genomgång innehållande faktaunderlag,<br />
analys och vilka åtgärder man<br />
beslutat <strong>att</strong> vidta av bl a full-kollmöten,<br />
interna revisioner, kundsynpunkter<br />
och förbättringsverksamheten”.”<br />
Företaget har bra system för<br />
egenkontroller av samtliga driftenheter,<br />
har ett väl uppbyggt system<br />
för bedömning och uppföljning av<br />
leverantörer”.<br />
Bengt Marcusson,<br />
affärsområdeschef<br />
Carema Omsorg<br />
KOMPETENS. JÄMSTÄLLDHET. MÅNGFALD.<br />
Vi går bara efter kompetens.<br />
Det förutsätter vi <strong>att</strong> du också gör.<br />
Några av våra kunder är Försäkringskassan, Huddinge<br />
Kommun, Försvarsmakten och Finansinspektionen.<br />
Läs mer om oss på www.poolia.se<br />
Rekrytering och uthyrning av kvalificerade tjänstemän.<br />
Poolia är ett auktoriserat bemanningsföretag.<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Vård och omsorg<br />
– en framtidsbransch<br />
hur kan vi få mer vård<br />
för pengarna? Kan<br />
organisatoriska innovationer<br />
skapa en ny<br />
våg av utveckling i<br />
vård och omsorg?<br />
Vård- och omsorgsbranschen står<br />
inför en rad utmaningar i form av<br />
internationell konkurrens, demografiska<br />
förändringar och finansieringsproblem.<br />
Kan organisatoriska<br />
innovationer skapa en ny våg av<br />
utveckling i vård och omsorg? En<br />
ny rapport från Nutek, ”Mer vård<br />
för pengarna – genom organisatoriska<br />
innovationer”, visar <strong>att</strong> vården<br />
av prostatacancer och multisjuka<br />
skulle kunna effektiviseras med<br />
20 procent. I fallet prostatacancer<br />
skulle organisatoriska innovationer<br />
göra det möjligt <strong>att</strong> sänka tiden från<br />
undersökning och diagnos till en till<br />
tre dagar jämfört med upp till ett år<br />
i dag.<br />
Regeringen har gett Nutek i<br />
uppdrag <strong>att</strong> under år 2008 och<br />
2009 skapa ett handlingsprogram<br />
för entreprenörskap inom hälso- och<br />
sjukvård samt omsorg. Syftet är <strong>att</strong><br />
förenkla arbetet för kommuner och<br />
landsting i offentliga upphandlingar,<br />
så väl som för företagen som leverantörer.<br />
Programmet som omf<strong>att</strong>ar<br />
30 miljoner kronor skall fokusera på<br />
rådgivning och utbildning för potentiella<br />
företagare.<br />
Grunden för<br />
handlingsprogram<br />
Det var ett hundratal aktörer som<br />
Allt du behöver!<br />
Allt du behöver för professionell städning<br />
hittar du hos oss. Ergonomiska städredskap,<br />
effektiva rengöringsmedel och städmaskiner<br />
för alla typer av uppgifter.<br />
Kontakta oss på 08 555 944 00 så berättar vi mer!<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
”Genom studier ser vi <strong>att</strong><br />
tjänstesektorn håller på <strong>att</strong><br />
förändras. I den sektorn är<br />
vård och omsorg det största<br />
området där såväl produkter<br />
som sysselsättning har<br />
goda förutsättningar <strong>att</strong><br />
växa.”<br />
Sune Halvarsson<br />
Generaldirektör, Nutek<br />
följde Nuteks inbjudan den 2 april<br />
i Göteborg. Idéer och åsikter lade<br />
grunden till det långsiktiga hand-<br />
Automatisk kemdosering!<br />
lingsprogram som Nutek har fått i<br />
uppdrag <strong>att</strong> ta fram.<br />
– Genom studier ser vi <strong>att</strong> tjäns-<br />
VårD<br />
tesektorn håller på <strong>att</strong> förändras. I<br />
den sektorn är vård och omsorg det<br />
största området där såväl produkter<br />
som sysselsättning har goda förutsättningar<br />
<strong>att</strong> växa, sa Nuteks generaldirektör<br />
Sune Halvarsson inledningsvis.<br />
Uppdraget är Nuteks första<br />
från Socialdepartementet. Men Sune<br />
Halvarsson tror <strong>att</strong> Nuteks erfarenheter<br />
om näringslivsutveckling, företagande<br />
och entreprenörskap kan ge<br />
en god grund till <strong>att</strong> utforma handlingsprogrammet.<br />
Aktiviteter regeringen har<br />
genomfört<br />
Statssekreterare Karin Johansson<br />
inledde med <strong>att</strong> berätta om den ena<br />
biten efter den andra. Hon beskrev<br />
de aktiviteter som regeringen har<br />
genomfört och är på väg <strong>att</strong> genomföra<br />
sedan valet. Hon nämnde bland<br />
annat betänkandet om lagen om<br />
valfrihet, <strong>LOV</strong>, utredningen om<br />
fri etablering inom primärvården,<br />
utökat ansvar för företagshälsovården<br />
och stimulerande åtgärder för<br />
bra ledarskap inom vården.<br />
– Nutek har fått två uppdrag<br />
av oss, sa Karin Johansson. För det<br />
första <strong>att</strong> ta fram verktyg och vägledning<br />
kring upphandling, fastställa<br />
en handlingsplan för ökat entreprenörskap<br />
inom vård och omsorg samt<br />
kunskapsutbyte. En slutrapport för<br />
uppdraget skall ligga på Socialdepartementens<br />
bord den sista oktober i<br />
år. Det andra uppdraget är <strong>att</strong> driva<br />
ett program för ökat entreprenörskap<br />
inom vård och omsorg genom<br />
rådgivning och utbildning.<br />
Tina Lundberg<br />
Källa: Nutek<br />
37
MilJÖ<br />
Miljö- och rättvisemärkta varor<br />
för 500 miljarder kronor om året<br />
Den offentliga upphandlingen i Sverige kan förändra världen.<br />
nästan alla kommuner, landsting och regioner<br />
i landet har miljö- och rättvisefrågor uppe till<br />
diskussion när en upphandling ska ske. Det är<br />
ett engagemang som påverkar vår omvärld,<br />
försäkrar peter Wenster, miljöexpert på Sveriges<br />
kommuner och landsting.<br />
– Marknaden styr. Och om alla vill<br />
ha miljöanpassade varor, plockar<br />
producenterna fram vad vi kräver,<br />
säger han nöjt.<br />
Det heller ingen liten pott pengar<br />
som den offentliga upphandlingen<br />
har <strong>att</strong> vifta med. 500 miljarder<br />
kronor, motsvarar nästan 25 procent<br />
av Sveriges bruttonationalprodukt.<br />
– Köper vi rätt grejer för dem,<br />
så flyttar vi fram positionerna. Det<br />
kommer <strong>att</strong> smitta av sig på det<br />
privata näringslivet, säger Peter<br />
Wenster övertygat.<br />
Men det har funnits en osäkerhet<br />
ute i kommunerna om vad som<br />
är tillåtet eller inte. Vilka krav får<br />
man ställa på leverantörerna och<br />
hur mycket får det egentligen kosta?<br />
Rädslan har varit stor över <strong>att</strong> göra<br />
38<br />
fel, och därmed orsaka långdragna<br />
tvister i länsrätterna.<br />
– Det gjordes också en del misstag<br />
i början, som var baserade på god<br />
vilja men där inte kraven var verifierade<br />
på ett särskilt bra sätt, säger<br />
Peter Wenster.<br />
Pionjärerna på området gjorde<br />
också en del dyrare upphandlingar<br />
än vad de gjort tidigare - vilket inte<br />
alltid sågs med blida ögon. Men de<br />
höga priserna har varit barnsjukdomar<br />
som nu är på väg <strong>att</strong> gå över,<br />
enligt Peter Wenster.<br />
– Det blev självklart dyrare när<br />
det fanns få miljövänliga produkter<br />
på marknaden <strong>att</strong> <strong>välja</strong> mellan. Men<br />
som alla andra processer är det här<br />
en förändring som tar tid <strong>att</strong> genomföra,<br />
förklarar han.<br />
Och som allt annat nytt, kräver<br />
miljöanpassad upphandling <strong>att</strong><br />
man faktiskt lär sig hur det går till,<br />
förklarar Peter Wenster. Att kraven<br />
som ställs är synliga och relevanta,<br />
och <strong>att</strong> de även följs upp ordentligt<br />
efteråt.<br />
– För om de inte efterlevs, så<br />
vaknar de andra leverantörerna till liv<br />
och blir förbannade fortsätter han.<br />
Miljöstyrningsrådet formulerar<br />
kriterier för miljökrav<br />
Till upphandlarnas hjälp finns<br />
Miljöstyrningsrådet som tar fram<br />
kriterier för miljökrav vid upphandlingar.<br />
Men under de senaste åren<br />
har även frågan om etiskt korrekta<br />
affärer kommit upp på agendan.<br />
Ambitionen är <strong>att</strong> de varor som<br />
upphandlas även ska vara producerade<br />
under rättvisa arbetsvillkor.<br />
Här har osäkerheten i många fall<br />
varit ännu större ute i kommuner<br />
och landsting - särskilt som EU<br />
inledningsvis ställde sig skeptiskt.<br />
Motivering var <strong>att</strong> de etiska kraven<br />
kunde leda till smygprotektionism.<br />
Men idag har opinionen svängt<br />
och det finns inte längre några<br />
fakta:<br />
enligt loU, lagen om offentlig<br />
upphandling är det tillåtet <strong>att</strong> ta<br />
hänsyn till miljö och etik.<br />
Det finns en eG-dom som kan tolkas<br />
som <strong>att</strong> kommunerna får ställa krav<br />
på rättvisemärkt. en annan eG-dom<br />
uppf<strong>att</strong>as som <strong>att</strong> kommtunerna<br />
också är skyldiga <strong>att</strong> kontrollera <strong>att</strong><br />
kraven efterlevs.<br />
först ut i landet med etiska krav vid<br />
offentliga upphandlingar var Mariestad<br />
och Örebro.<br />
Skåneregionen, Stockholm läns<br />
landsting och Västra Götalandsregionen<br />
har infört etisk upphandling<br />
inom fem områden, instrument och<br />
rostfria sjukvårdsartiklar, operations-<br />
och engångsartiklar, handskar,<br />
sprutor och kanyler, förbandsartiklar<br />
och textilier.<br />
i mars mottog Västra Götalandsregionen<br />
Miljöstyrningsrådets pris för<br />
”Utmärkt Grön Upphandlare 2008”.<br />
Källa: Göteborgsposten och<br />
Sveriges Kommuner och landsting<br />
hinder för <strong>att</strong> ställa rättvisekrav vid<br />
en offentlig upphandling. Och flera<br />
svenska kommuner och landsting<br />
har haft etiska hänsyn på sin kravlista<br />
sedan flera år tillbaka.<br />
– Ett exempel är Skåneregionen,<br />
Stockholms landsting och Västra<br />
Götalandsregionen som utgår från<br />
FN organet ILO:s grundläggande<br />
konventioner om rimliga arbetsvillkor,<br />
berättar Peter Wenster.<br />
De åtta kärnkonventionerna ska<br />
garantera <strong>att</strong> varorna inte har producerats<br />
genom tvångsarbete, straffarbete<br />
eller diskriminering. Även<br />
rätten till <strong>att</strong> organisera sig fackligt<br />
finns med som en viktigt punkt.<br />
Peter Wenster är dock medveten<br />
om <strong>att</strong> den etiska upphandlingen<br />
riskerar bli en kostnadskrävande<br />
process för de mindre kommunerna.<br />
Åtminstone till en början.<br />
– Det är klart <strong>att</strong> det kan vara<br />
komplicerat <strong>att</strong> kolla upp, om leverantören<br />
i Pakistan, till exempel<br />
uppfyller alla de krav som ställts<br />
upp, medger han. Men det kommer<br />
<strong>att</strong> lösa sig med tiden.<br />
Lotta Engelbrektson<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Hinner du inte läsa detta borde du nog läsa detta.<br />
Förmodligen är du en av Sveriges många tusenkonstnärer. Under en arbetsdag rycker du in<br />
här och hjälper till där med allt mellan himmel och jord. Det är väldigt fint gjort. Men hinner<br />
du med det du egentligen ska göra? Det som du är så duktig på.<br />
Vi på Posten kan avlasta dig. Vi tar hand om företagets brev och paket, hämtar och lämnar,<br />
frankerar och sköter svarspost. Vi hjälper dig <strong>att</strong> hitta rätt målgrupper och distribuera information<br />
snabbt och effektivt. Och vi fixar även större utskick av fakturor och meddel anden.<br />
Såväl digitalt som analogt.<br />
Fundera på detta. Vi lovar <strong>att</strong> det sparar dig tid, pengar och många fjärilar i magen.<br />
Ring din kontaktperson på Posten eller vår kundtjänst 020-23 22 20. Ha en fi n dag.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
MilJÖ<br />
Klimatberedningens förslag ett steg i rätt riktning<br />
Klimatberedningen föreslår <strong>att</strong> Sverige till år<br />
2020 skall minska de svenska växthusgasutsläppen<br />
med bara 35 procent jämfört med 1990.<br />
Naturskyddsföreningen välkomnar många av de konkreta<br />
förslag klimatberedningen enats kring – högre<br />
sk<strong>att</strong> på bensin och diesel, ändrad besk<strong>att</strong>ning av<br />
förmånsbilar, ändrade regler för reseavdrag och fria<br />
kollektivtrafikkort, storsatsning på järnvägen.<br />
– Förslaget försämrar den ekonomiska<br />
utvecklingen i Sverige. Med en så låg<br />
minskningstakt drivs de långsiktiga<br />
kostnaderna för klimatomställningen<br />
upp vilket hotar välfärden för våra<br />
barn och barnbarn, kommenterar<br />
Svante Axelsson, generalsekreterare i<br />
Naturskyddsföreningen.<br />
Klimatberedningens förslag är<br />
dock ett steg i rätt riktning, menar<br />
Naturskyddsföreningen. Förslaget<br />
skall utgöra underlaget för den<br />
klimatproposition som regeringen<br />
skall presentera i höst.<br />
– Det regeringen glömmer är <strong>att</strong><br />
vi till syvende och sist måste minska<br />
utsläppen med 90 procent till 2050.<br />
Så även om det finns billiga åtgärder<br />
i till exempel Kina <strong>att</strong> köpa nu, så<br />
blir det inte billigare för Sverige på<br />
lång sikt eftersom vi ändå måste göra<br />
vår egen hemläxa. Ett mål som inte<br />
tydligare tar sikte på det långsiktiga<br />
målet till 2050 på uppåt 90 procent<br />
kan drabba svensk välfärd och industri<br />
efter 2020 eftersom vi därefter<br />
kan tvingas ta till mycket dramatiska<br />
åtgärder. Därmed drivs de långsiktiga<br />
kostnaderna upp helt i onödan,<br />
menar Svante Axelsson.<br />
Han menar dessutom <strong>att</strong> beredningen<br />
inte ser realistiskt på de krav<br />
EU kommer <strong>att</strong> ställa på Sverige. EU<br />
har s<strong>att</strong> ett mål på 20 procent, men<br />
EU:s regeringschefer har samtidigt<br />
beslutat <strong>att</strong> det målet skall höjas till<br />
30 procent om de internationella<br />
klimatförhandlingarna når resultat.<br />
– Allt tyder på <strong>att</strong> EU ökar på sitt<br />
mål till 30 procent och då kommer<br />
Sverige sannolikt <strong>att</strong> få ett högre krav<br />
än de 30 procent som beredningen<br />
nu föreslår, eftersom Sverige är ett<br />
av de länder som har potential <strong>att</strong><br />
minska utsläppen mer än genomsnittet,<br />
säger Svante Axelsson.<br />
N a t u r s k y d d s f ö r e n i n g e n<br />
välkomnar många av de konkreta<br />
förslag klimatberedningen enats<br />
kring – högre sk<strong>att</strong> på bensin<br />
och diesel, ändrad besk<strong>att</strong>ning av<br />
förmånsbilar, ändrade regler för reseavdrag<br />
och fria kollektivtrafikkort,<br />
storsatsning på järnvägen.<br />
– Det saknas dock kraftfulla styrmedel<br />
som påverkar nybilsförsäljning<br />
i mycket mer bränslesnål riktning.<br />
Med bilar som drar hälften så<br />
mycket bli milkostnaden rimlig även<br />
vid en dubblering av bränslepriset,<br />
menar Svante Axelsson.<br />
Tina Lundberg<br />
Källa: Naturskyddsföreningen<br />
Låt göra jobbet.<br />
POME084_185x132.indd 1 08-04-02 14.30.23<br />
39
leDArSKAp<br />
Coaching och mental träning<br />
ger ett bättre resultat<br />
Michael Södermalm är en av landets främsta och mest meriterade mentala<br />
coach och utbildare inom mental träning, coaching och ledarskap. Michael<br />
visar i den här artikeln på alla de möjligheter som coaching har och hur det<br />
kan hjälpa dig <strong>att</strong> utveckla och förändra ditt liv på ett friskt och positivt sätt.<br />
Ökade kunskaper om vad coaching är och vad det kan användas till kan ha en<br />
genomgripande effekt både på ditt arbetsliv såväl som privatlivet.<br />
Populariseringen av begreppet<br />
coaching har inneburit <strong>att</strong> många<br />
människor idag känner <strong>att</strong> det nästan<br />
gått inflation i ordet. Följaktligen så<br />
finns det en stor risk för <strong>att</strong> coaching<br />
kan misstolkas, missuppf<strong>att</strong>as och<br />
40<br />
avfärdas, då själva företeelsen i sig<br />
är varken ny eller annorlunda på<br />
något sätt. Alla människor coachar<br />
mer eller mindre dagligen men allt<br />
handlar om hur du gör det. Michael<br />
träffar många chefer inom närings-<br />
livet som är helt övertygade om <strong>att</strong><br />
de alltid använder sig av coaching,<br />
men så är inte fallet.<br />
– Eftersom dessa personer inte<br />
har några jämlikar som kan ge dem<br />
feedback om motsatsen och dess-<br />
Med fokus<br />
på resultatet!<br />
utom har underställda som aldrig<br />
skulle våga upplysa dem, fortsätter<br />
de i total okunnighet <strong>att</strong> utföra<br />
sitt chefsskap som de alltid gjort,<br />
kommenterar Michael.<br />
Det kanske inte är så konstigt <strong>att</strong><br />
konsekvenserna av ett alltför traditionellt<br />
och stelt ledarskap blir <strong>att</strong><br />
många medarbetare inte känner sig<br />
varken sedda, betydelsefulla eller<br />
motiverade för sitt arbete. Det viktigaste<br />
i allt ledarskap är, förutom <strong>att</strong><br />
kunna leda sig själv först, <strong>att</strong> få andra<br />
människor <strong>att</strong> växa och utvecklas.<br />
Det kan endast utföras om man<br />
skapar en ökad känsla av delaktighet<br />
genom <strong>att</strong> bekräfta sina medarbetare<br />
och ge dem kontinuerlig feedback.<br />
Att ge positiv feedback är en mycket<br />
viktig del i ledarskapet men ändå<br />
missar vi detta på grund av okunskap,<br />
oförmåga och tidsbrist, samt<br />
den dagliga stressen med ständigt<br />
ökade förväntningar på <strong>att</strong> leverera<br />
resultat.<br />
– Det ska inte spela någon roll hur<br />
mycket du har <strong>att</strong> göra eller i vilken<br />
bransch du är i, alla människor vill<br />
känna sig sedda, hörda, betydelsefulla<br />
och bekräftade, säger Michael<br />
bestämt.<br />
Samma gäller ju i vårt föräldrarskap.<br />
Oavsett hur mycket vi har <strong>att</strong><br />
göra bör vi aldrig skylla på omständigheterna<br />
när barnen klagar på <strong>att</strong><br />
vi inte ser, hör eller bekräftar dem.<br />
Vi har alltid ett val. Antingen väljer<br />
vi <strong>att</strong> vilja eller så väljer vi <strong>att</strong> inte<br />
vilja – valet är alltid ditt.<br />
Ett förhållningssätt<br />
med fokus på resultat<br />
Det är här coaching kommer in. Att<br />
<strong>välja</strong> coaching och det coachande<br />
ledarskapet har visat sig vara ett<br />
mycket effektivt och bra sätt <strong>att</strong><br />
nå bättre resultat. Coaching är ett<br />
förhållningssätt som går <strong>att</strong> träna<br />
sig till och som handlar om hjälp till<br />
självhjälp. De resultat som uppnås<br />
inom coaching beror i hög grad på<br />
relationen mellan coachen och den<br />
som blir coachad. Den coachade<br />
söker kunskaper och svar, inte från<br />
coachen, utan från sig själv med stöd<br />
och stimulans från coachen. Ett av<br />
syftena med coaching är naturligtvis<br />
<strong>att</strong> nå sitt mål och förbättra sina<br />
resultat. Men nyckeln med coaching<br />
är HUR man bäst kan uppnå det.<br />
Allt du behöver för <strong>att</strong> må och<br />
lyckas ännu bättre finns redan inom<br />
dig. Det är inte verkligheten som<br />
sätter gränserna, utan det är du<br />
som sätter gränser på verkligheten.<br />
Coaching innebär <strong>att</strong> frigöra en<br />
persons möjligheter <strong>att</strong> maximera<br />
sina prestationer, där coachens roll är
ovärderlig. Relationen och personkemin<br />
som etableras mellan coachen<br />
och den som blir coachad kan ha en<br />
avgörande betydelse för resultatet.<br />
Inledningsvis är det alltså A och O <strong>att</strong><br />
skapa en bra avspänd känsla och relation<br />
mellan varandra. Det handlar<br />
om <strong>att</strong> skapa förtroende och respekt<br />
för den man coachar. Inom coaching<br />
säger vi <strong>att</strong> vi skapar allians men det<br />
beskriver egentligen en relation. En<br />
person har inte allians, de bygger en<br />
bra relation med den andre. Båda har<br />
allians. Allians kommer från ett ärligt<br />
försök <strong>att</strong> försöka förstå den andra<br />
personen utan bedömande. Det är<br />
ett försök <strong>att</strong> kliva in i den andres<br />
skor. En coach måste vara villig <strong>att</strong><br />
förstå den andre personen ur deras<br />
synvikel. Dock är allians inte samma<br />
sak som vänskap. Du kan ha allians<br />
med någon du inte gillar även om<br />
det är en tuffare utmaning.<br />
Du kan ha allians och ömsesidig<br />
respekt och ändå inte bli för<br />
personlig. Tänk bara på <strong>att</strong> en allians<br />
mellan människor kan upprättas lika<br />
fort som den kan raseras. Så alliansen/relationen<br />
som skapas är en<br />
mycket viktig del i hela coachingen.<br />
Kraften ligger i frågorna<br />
Vi söker alla svar på de frågor som<br />
livet framställer. Människor söker sig<br />
till coaching för <strong>att</strong> få svar. Coachen<br />
har emellertid inte svaren, det är du<br />
som har svaren. Vad coachen har är<br />
kraftfulla, bra och öppna frågor som<br />
tillåter dig <strong>att</strong> få komma fram till<br />
dina egna svar. Dock är det svårt <strong>att</strong><br />
få fram ett bra svar om du inte ställer<br />
en bra fråga. Eller hur?<br />
Så låt mig förklara vikten av <strong>att</strong><br />
ställa kraftfulla bra frågor. När du<br />
ställer en kraftfull fråga ger du den<br />
du coachar möjligheten <strong>att</strong> granska<br />
sina erfarenheter och tillgångar på<br />
ett annorlunda sätt. Frågor är som<br />
”spotlights” som skiner på mörka<br />
platser. En bra fråga kommer lysa<br />
upp platser där den du coachar aldrig<br />
har sökt svaren tidigare och därmed<br />
möjliggöra för den coachade <strong>att</strong> hitta<br />
svar som dem trodde dem inte hade.<br />
Därför är en av de viktigaste<br />
delarna i coaching <strong>att</strong> träna sig på<br />
<strong>att</strong> ställa bättre, kraftfullare och mer<br />
öppna frågor. Michael använder vad<br />
han kallar för ”the 5 magic questions”:<br />
Vad? Hur? När? Vem? Varför?<br />
Frågor som börjar med varför är<br />
vanligtvis inte särskilt kraftfulla<br />
men är användbara om frågan fokuserar<br />
på en persons värderingar. Till<br />
exempel, varför gjorde du detta? Den<br />
varför-frågan söker ju då värderingarna<br />
bakom en specifik handling.<br />
Det är bättre <strong>att</strong> använda sig av vadfrågor<br />
istället. ”Vad?” är oftast kraftfullare.<br />
Den mest använda coachingfrågan<br />
som finns är – vad vill du?<br />
Hur-frågorna är mycket värdefulla<br />
då de skapar och öppnar upp nya<br />
tankebanor. Frågor som hur tänker<br />
du göra det? Hur går du tillväga?<br />
”Hur ser ditt första steg ut?” får dig<br />
<strong>att</strong> både tänka och handla framåt i en<br />
positiv riktning.<br />
Kraftfulla frågor är inriktade på<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
framtiden, är målinriktade snarare<br />
än probleminriktade, utvecklande,<br />
skapar ett eget tänk och leder<br />
till handling. Coachen får aldrig<br />
lägga in sina egna värderingar eller<br />
antaganden under ett coachsamtal.<br />
En coach ger inte heller några råd om<br />
man inte först frågar om lov eller den<br />
man coachar ber om det. I början<br />
är detta oerhört jobbigt för många<br />
eftersom vi är mer vana <strong>att</strong> tala om<br />
för andra vad dom borde göra istället<br />
för <strong>att</strong> låta dem själva komma fram<br />
till svaret. Men träning ger färdighet.<br />
Det är därför man kan träna till sig<br />
mer lycka i livet om man bara väljer<br />
<strong>att</strong> fokusera mer på rätt saker.<br />
Testa själv genom <strong>att</strong> ställa<br />
följande frågor till dig själv:<br />
Börja med <strong>att</strong> ställa dig frågan:<br />
om allt vore möjligt <strong>att</strong> uppnå under<br />
2008 vad skulle du vilja ha uppnått<br />
då? Använd hela din fantasi och<br />
brainstorma med alla dina sinnen.<br />
Skriv gärna ner dina svar och se<br />
hur mycket av det du skrivit ner som<br />
faktiskt är helt möjligt <strong>att</strong> uppnå. Du<br />
kommer bli förvånad! Detta är en bra<br />
övning <strong>att</strong> göra för <strong>att</strong> frigöra all den<br />
potential och kraft som vi besitter<br />
men oftast inte använder eller tar<br />
fram på grund av för mycket begränsade<br />
övertygelser om oss själva och<br />
om framtiden. Allt är möjligt, det<br />
gäller bara <strong>att</strong> hitta de rätta vägarna,<br />
ha rätt fokus, prioritera rätt, <strong>välja</strong><br />
rätt umgänge och tro på sig själv.<br />
Vad vill jag med mitt liv 2008?<br />
Vad vill jag uppnå med min hälsa,<br />
mitt arbete, mina relationer? Vad vill<br />
jag ha uppnått inom varje målområde<br />
ett år från dagens datum? Fokusera<br />
på en sak i sänder. Det viktigaste<br />
är <strong>att</strong> sätta upp mål som tänder<br />
och inspirerar dig i första hand och<br />
realistiska mål i andra hand. Syftet<br />
med mål är <strong>att</strong> det ska ge dig ökad<br />
mening, energi och lust i nuet. Vet<br />
du vad du vill så ändra aldrig målet<br />
utan ändra vägarna dit. Det gör <strong>att</strong><br />
du bibehåller din fokus och energi,<br />
som är A och O för <strong>att</strong> orka nå dina<br />
mål.<br />
Vad vill jag ha uppnått inom ett<br />
år? Beskriv hur det ser ut, i konkreta<br />
bilder inom dig. Hur ser din fysiska<br />
hälsa ut om 1 år? Hur mycket väger<br />
du? Vilka kläder har du på dig? Vad<br />
säger du till dig själv? Vilka umgås<br />
du med? Hur mycket orkar du? Hur<br />
känns det när du är framme vid<br />
målet? Hur firar du? Vad vill du mer<br />
uppnå? Involvera så många sinnen<br />
som möjligt. Ju fler sinnen du involverar,<br />
desto mer verklig blir känslan<br />
och desto större chans <strong>att</strong> du når det<br />
du vill och önskar. Gå sedan vidare<br />
och arbeta likadant med dina andra<br />
målområden.<br />
Vad hindrar dig? Vilka vanor<br />
håller dig tillbaka? Hur löser du det?<br />
När ska du starta? Beskriv konkret<br />
vad som hindrar dig egentligen och<br />
vilka eventuella vanor som håller dig<br />
tillbaka. När du sedan konkret definierat<br />
eventuella hinder så ställ nya<br />
kraftfulla och öppna frågor som till<br />
exempel: Vad är det första steget jag<br />
kan ta för <strong>att</strong> lösa dessa hinder? Vilka<br />
resurser behöver jag för <strong>att</strong> gå vidare?<br />
Vilket stöd behöver jag för <strong>att</strong> lyckas?<br />
Vilka valmöjligheter har jag? Om allt<br />
vore möjligt, hur skulle lösningen då<br />
se ut?<br />
Vem äger ansvaret? Vilka personer<br />
behöver du umgås med för <strong>att</strong> lyckas<br />
ännu bättre? Vad behöver du för <strong>att</strong><br />
lyckas? Viktigt är <strong>att</strong> umgås med<br />
människor som ger dig stöd, tro<br />
och energi. Det är lätt för många <strong>att</strong><br />
påverkas och brytas ner negativt av<br />
omvärlden. Därför är det av yttersta<br />
vikt <strong>att</strong> <strong>välja</strong> rätt umgänge.<br />
Kontentan är alltså <strong>att</strong> alltid utgå<br />
från vad du vill och sedan skapa de<br />
resurser och vägar du behöver för <strong>att</strong><br />
nå dit. Många utgår från sina resurser<br />
och sätter målet som en konsekvens<br />
av resurserna. Då är det lätt <strong>att</strong> man<br />
leDArSKAp<br />
Portal för mental träning och personlig utveckling<br />
Michael Södermalm har startat gratissajten Starkare.<br />
nu – en webbportal för mental träning, där man finner<br />
all hjälp man kan få för <strong>att</strong> nå sina mål. Med ett gratis<br />
medlemsskap kommer man åt många resurser för <strong>att</strong> ta<br />
sig framåt i sin utveckling och prestera och må bättre.<br />
Besök www.starkare.nu för mer information.<br />
inte når enda fram. Det som kan<br />
hjälpa dig <strong>att</strong> lättare nå dina mål<br />
med hjälp av ett coachande förhållningssätt<br />
är <strong>att</strong> integrera detta med<br />
hjälp av mental träning.<br />
Vad väntar du på? Tiden är nu!<br />
Skillnaden som gör skillnaden<br />
mellan människor är <strong>att</strong> gå från<br />
tanke till handling. Så sätt igång och<br />
fundera på vilka mål som tänder och<br />
inspirerar dig mest och som gör <strong>att</strong><br />
du börjar agera redan nu med full<br />
glöd och energi.<br />
Lycka till med <strong>att</strong> coacha dig själv<br />
och andra till ett friskare och rikare<br />
liv!<br />
Michael Södermalm<br />
Certifierad mental coach<br />
41
leDArSKAp<br />
Möten...<br />
... aldrig annat än möten<br />
Många av oss är så totalt nertyngda av möten<br />
<strong>att</strong> vi inte tycker oss hinner med vårt egentliga<br />
jobb. Dessutom finns ingen tid <strong>att</strong> förbereda oss<br />
för viktiga möten. Vi hamnar i ekorrhjulet. ingen<br />
planering, problemen hopar sig och ingen tid för<br />
framtidstankar.<br />
Ofta går vi på möten som är dåligt<br />
förberedda och så ostrukturerade <strong>att</strong><br />
vi efteråt har fler problem och frågeställningar<br />
än svar. Ingen tid finns<br />
för sammanf<strong>att</strong>ning, kanske vi till<br />
och med har svårt <strong>att</strong> komma ihåg<br />
vad mötet skulle handla om.<br />
Ett annat problem kan vara<br />
<strong>att</strong> disciplin saknas. Någon tar<br />
kommandot och talar oupphörligt<br />
om sina egna problem, eller kommer<br />
med påståenden som får andra <strong>att</strong><br />
gå i försvar. Följden blir oftast <strong>att</strong><br />
många aldrig kommer till tals.<br />
Mötet – snacket går<br />
men inget vettigt blir sagt<br />
Nästan alla kommer till mötet. Men<br />
Claes kommer tio minuter för sent<br />
och Cecilia efter ytterligare fem<br />
minuter. Jan har glömt mötet och är<br />
på kundbesök .<br />
Under tiden frågar Pelle om någon<br />
har kontakter vad gäller lägenheter.<br />
Stina ondgör sig över p-lisor. Hans är<br />
förbannad på ineffektiva möten och<br />
i synnerlighet på dem som ”stjäl tid<br />
av andra”. Rolf undrar vad som skall<br />
diskuteras idag.<br />
Snacket går men inget vettigt<br />
blir sagt och inga beslut tas utan det<br />
dyker bara upp fler frågeställningar.<br />
Per:s mobiltelefon ringer och han<br />
går ur rummet. Birgit ursäktar sig<br />
och säger <strong>att</strong> hon måste rusa till dagis<br />
och hämta barnen. Olle ursäktar<br />
sig och säger <strong>att</strong> bussen går om tio<br />
minuter. Till sist säger Claes <strong>att</strong> nu<br />
är vi så decimerade <strong>att</strong> vi inte kan ta<br />
några beslut.<br />
Detta är en nidbild men vi<br />
kanske kan känna igen oss. Här ovan<br />
har bara nämnts hur tidstjuvarna<br />
42<br />
uppstår. Men hur löser vi eller får<br />
effektiva möten?<br />
Förberedelser<br />
En enkel kallelse som beskriver<br />
Vem, Var, När, Hur, Varför och<br />
Hur vi kan förbereda oss. Med en<br />
bra kallelse kanske det visar sig <strong>att</strong><br />
problemet löses redan innan mötet.<br />
Se exemplet från en mailad kallelse.<br />
Agendapunkten, de problemlösande<br />
frågorna beskrivs senare i denna<br />
artikel. De problemlösande frågorna<br />
kan mycket väl sätta igång processer<br />
som gör <strong>att</strong> vi helt undermedvetet<br />
finner lösningar utan <strong>att</strong> vi behöver<br />
lägga energi på dem.<br />
Struktur och disciplin<br />
Vid mötet väljs en Ordförande (en<br />
som skall styra mötet) och en Sekreterare<br />
(en som skall sammanf<strong>att</strong>a<br />
och föra ett protokoll). Detta kanske<br />
låter högtravande men det behöver<br />
inte betyda mer än <strong>att</strong> vi har ett<br />
par personer som ser till <strong>att</strong> vi följer<br />
agendan och skapar resultat.<br />
Valet av dessa personer kan med<br />
fördel göras med handuppräckningutpekning<br />
och bör göras så <strong>att</strong> vi<br />
får olika personer <strong>att</strong> ta ansvar.<br />
Med andra ord, se till <strong>att</strong> vi fördelar<br />
ansvaret så <strong>att</strong> vi får flexibilitet och<br />
spontanitet.<br />
Ordförande<br />
Den personens huvuduppgift är <strong>att</strong><br />
styra mötet och <strong>att</strong> fördela ordet.<br />
Det behöver inte vara en rättvis<br />
fördelning och det behöver inte vara<br />
tvingande <strong>att</strong> säga något men han/<br />
hon skall ge alla möjligheten. Hur<br />
många möten har inte skapat goda<br />
resultat genom <strong>att</strong> den som suttit tyst<br />
och tänkt kommer med det försiktiga<br />
och trevande inlägget som gör<br />
<strong>att</strong> alla kommer till nya tankebanor.<br />
Det är dock viktigt <strong>att</strong> Ordförande<br />
eller den styrande talar minst<br />
och visar gott ledarskap genom <strong>att</strong> nå<br />
resultat genom andra. Se checklista.<br />
Sekreterare<br />
Den personens huvuduppgift är<br />
<strong>att</strong> protokollföra vad man kommer<br />
överens om och <strong>att</strong> sammanf<strong>att</strong>a<br />
var man står. Den absolut viktigaste<br />
uppgiften är <strong>att</strong> se till <strong>att</strong> uppgifterna<br />
för vem som är ansvarig, vad<br />
som skall göras, vid vilken tidpunkt<br />
och ibland till och med hur de skall<br />
utföras. Se checklista.<br />
Mötesstruktur<br />
Man väljer ordförande och sekreterare<br />
och under lättsamma förhållanden.<br />
Ordföranden hälsar samtliga<br />
välkomna och presenterar kort deltagarna<br />
eller startar upp en presentationsrunda<br />
(”Jag heter…min<br />
huvuduppgift…är här som…har<br />
tidigare…). Därefter ger ordförande<br />
en kort bakgrund eller delegerar<br />
detta till någon i gruppen som han<br />
anser vara objektiv. Efter detta bör<br />
ordföranden se till <strong>att</strong> det är klart för<br />
samtliga vad som förväntas av mötet.<br />
Därefter när alla är klara på vad som<br />
skall avhandlas och vilka som deltar<br />
går man över till <strong>att</strong> använda en<br />
strukturerad jordnära metod t ex de<br />
problemlösande frågorna.<br />
Som generell regel gäller:<br />
• <strong>att</strong> angripa problemet, inte<br />
personen<br />
• <strong>att</strong> försöka undvika direkta påståenden<br />
• <strong>att</strong> undvika ordet men<br />
• <strong>att</strong> tala i vi-form<br />
• samt <strong>att</strong> inse <strong>att</strong> ordet problem<br />
även inrymmer ordet möjlighet<br />
Först konstateras <strong>att</strong> de har ett gemensamt<br />
problem. Därefter konstaterar de<br />
<strong>att</strong> man måste isolera fram det egent-<br />
liga problemet. Vilka är orsakerna till<br />
problemet.<br />
Först nu får gruppen fundera på<br />
möjliga lösningar. I detta skede är det<br />
viktigt <strong>att</strong> inte diskutera eller värdera<br />
uppkomna förslag. Mötet konstaterar<br />
<strong>att</strong> bästa möjliga lösning/ar är.<br />
Handlingsplan<br />
Vad, När, Vem och Hur. Nedan följer<br />
en mer detaljerad beskrivning av hur<br />
man använder de problemlösande<br />
frågorna. Dessutom är de tids<strong>att</strong>a<br />
för <strong>att</strong> få ett hum om storleksordning<br />
på respektive frågedel. Vems är<br />
problemet? (2-3 minuter)<br />
Det kan verka övermaga <strong>att</strong> ta<br />
fram ”vems är problemet” om man<br />
inte har diskuterat nästa punkt. Men<br />
ibland är det inte helt uppenbart om<br />
vi har behörighet och kompetens för<br />
<strong>att</strong> lösa ett uppkommet problem.<br />
Vad är problemet? (3-5 minuter, ev med<br />
tillägg för nödvändig förlängning)<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Här är det mycket viktigt <strong>att</strong><br />
inte sätta igång en känslomässig<br />
diskussion utan <strong>att</strong> enbart ta fram<br />
problemet. Det kan till och med bli<br />
så <strong>att</strong> man kommer fram till <strong>att</strong> det<br />
inte räcker med ett problem utan <strong>att</strong><br />
det är flera. Dessa kan lösas samtidigt<br />
eller delas upp.<br />
Under denna fråga får inga<br />
lösningar diskuteras för då förstörs<br />
mötesstrukturen och då blir det<br />
total anarki i gruppen. Det är ingen<br />
mening med <strong>att</strong> fortsätta mötet om<br />
man inte kan isolera fram distinkta<br />
problem.<br />
Vad är orsaken/erna till problemet?<br />
(3-5 minuter)<br />
Här listar man orsakerna till <strong>att</strong><br />
problemet finns. Ibland kanske det<br />
är så uppenbart <strong>att</strong> denna fråga inte<br />
behövs. Ofta när man listar orsakerna<br />
kan man få tankar och idéer för<br />
lösning av problemet. Gå inte i den<br />
fällan utan ta bara fram orsakerna.<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
Vilka är de möjliga lösningarna?<br />
(3-5 minuter, ev med förlängning)<br />
Här är den kreativa fasen med andra<br />
ord den ”gröna mössan på”. Ingen<br />
diskussion, värdering eller förringning<br />
av någons förslag utan lista allt<br />
hur korkat det än kan låta. En tokig<br />
idé kan genom någon annans association<br />
ge en helt ny och paradoxal<br />
lösning.<br />
Vilken är den bästa möjliga lösningen?<br />
(2-3 minuter)<br />
Här tar man fram bästa möjliga<br />
lösningen eller lösningarna genom<br />
”demokrati”. I en del fall kan det bli<br />
tvunget med röstning. I känsliga fall<br />
till och med, med sluten röstning.<br />
Vad, När, Vem och Hur? (3 minuter)<br />
Här sker utdelning av aktiviteter och<br />
ansvar för dessa. Samtliga fyra nyckelord<br />
bör beröras för <strong>att</strong> delegeringen<br />
skall bli klart definierad. Givetvis<br />
skall ovanstående dokumenteras så<br />
<strong>att</strong> det går <strong>att</strong> följa upp.<br />
Avslutning<br />
Kanske den viktigaste punkten på<br />
hela mötet. Här har man en unik<br />
möjlighet <strong>att</strong> ge personlig utveckling.<br />
Alla känner sig riktigt upprymda, ser<br />
med en ny tillförsikt och inspiration<br />
på möjligheten till nya utmaningar.<br />
Varför gick det så bra? Bland annat<br />
därför <strong>att</strong> deltagarna har förtroende<br />
för varandra. De klarade dessutom av<br />
<strong>att</strong> arbeta sig fram till en gemensam<br />
syn på problemet och behovet av ett<br />
lösande. De lyckades också sätta upp<br />
ett gemensamt och realistiskt mål för<br />
problemet. De hade siktet mot <strong>att</strong><br />
lösa problemet genom <strong>att</strong> kommunicera<br />
och föra en konstruktiv dialog.<br />
Detta är typiska kännetecken på bra<br />
grupparbeten.<br />
Som engelsmännen säger: There is<br />
no “I” in “TEAM”.<br />
Till sist några ord om<br />
personlig utveckling<br />
Ett av de viktigaste och bästa sätten<br />
<strong>att</strong> motivera medarbetare på är<br />
genom personlig utveckling. Genom<br />
<strong>att</strong> stötta kollegor till <strong>att</strong> växa och<br />
utvecklas personligen börjar de<br />
känna en passion för livet, andra<br />
människor och sitt jobb. Detta gör<br />
<strong>att</strong> de vill bidra mer. Detta gör vi i<br />
känsla av personlig stolthet snarare<br />
än av yttre tryck. Det innebär inte <strong>att</strong><br />
man skall ha ett belöningsprogram,<br />
bara <strong>att</strong> vi bör se till <strong>att</strong> vi har med<br />
det starkaste incitamentet av alla,<br />
vilket är <strong>att</strong> stötta människor <strong>att</strong> växa<br />
och utvecklas.<br />
Gösta Palmqvist<br />
43
44<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Landet runt<br />
ta en titt på vad som händer<br />
i Sveriges kommuner från Kalix i<br />
norr till i Karlskrona i söder.<br />
Kalix: Fyra skolor läggs ner<br />
Det blir fyra skolor som läggs ner.<br />
Det beslutade kommunfullmäktige i<br />
Kalix den 25 februari 2008 efter en<br />
lång deb<strong>att</strong> och många voteringar.<br />
När den nya skolstrukturen<br />
fastställdes finns det inte plats för<br />
Vitv<strong>att</strong>net och Morjärv och det blir<br />
vidare bara en skola för årskurserna<br />
7-9. Det betyder <strong>att</strong> ”högstadiedelarna”<br />
i Innanbäcken och Töre<br />
flyttas till Manhemsskolan i Kalix.<br />
Förändringarna gäller från och med<br />
nästa läsår.<br />
Förslaget <strong>att</strong> avveckla skolan i<br />
Pålänge drogs tillbaka. Den besparing<br />
som var tänkt <strong>att</strong> ske genom avvecklingen<br />
av skolan i Pålänge kommer<br />
barn- och grundskolenämnden <strong>att</strong><br />
finansiera inom sin budget.<br />
Umeå: Peab bygger ut universitetssjukhuset<br />
i Umeå<br />
Peab har fått uppdraget <strong>att</strong> bygga<br />
ett nytt hus för barn, kvinno- och<br />
onkologiverksamheter vid Norrlands<br />
Universitetssjukhus i Umeå. Beställare<br />
är Västerbottens Läns Landsting<br />
och kontraktssumman för Peab<br />
uppgår till 204 miljoner kronor.<br />
Uppdraget är en samordnad<br />
generalentreprenad och Peabs andel<br />
består av en stomentreprenad, som<br />
pågår, en husbyggnadsentreprenad<br />
som börjar i april 2008 och markarbeten.<br />
Den nya kliniken beräknas<br />
vara färdig under våren 2010.<br />
Strängnäs: Victoria Park och<br />
Svenska Hem planerar för<br />
etablering i Strängnäs<br />
Bolaget Victoria Park har inlett ett<br />
samarbete med Svenska Hem om<br />
<strong>att</strong> etablera en Victoria Park-enhet<br />
i Strängnäs. Företaget har utvecklat<br />
ett boendekoncept i form av så kallat<br />
livsstilsboende. I konceptet ingår <strong>att</strong><br />
de bygger bostadsrätter med tillgång<br />
till stora gemensamma faciliteter där<br />
hög standard, aktiviteter och service<br />
prioriteras av de boende.<br />
Etableringen av Victoria Park i<br />
Strängnäs planeras <strong>att</strong> omf<strong>att</strong>a en<br />
byggrätt om cirka 30 000 kvadratmeter<br />
på den mark där Jehovas<br />
vittnen i dag har sin sammankoms-<br />
www.offentligaaffarer.se | Offentliga Affärer 2 2008<br />
thall. Man planerar för 200-300<br />
bostadsrättslägenheter och gemensamma<br />
faciliteter om cirka 2 500<br />
kvadratmeter. Målet är <strong>att</strong> inflyttning<br />
ska kunna ske under 2011/2012.<br />
En sådan här anläggning kan ge<br />
cirka 50 arbetstillfällen inom anläggningen<br />
och ytterligare cirka 50<br />
arbetstillfällen i form av olika externa<br />
servicetjänster.<br />
Uppsala: Kvalitetsmärkt<br />
stadskärna<br />
Uppsala och samverkansorganisationen<br />
Vi i Stan AB/Uppsala City<br />
har fått utmärkelsen Quality Mark<br />
för sitt arbete med <strong>att</strong> utveckla<br />
Uppsalas stadskärna.<br />
Quality Mark är ett kvalitetskvitto<br />
på <strong>att</strong> Uppsala genom Vi i Stan AB/<br />
Uppsala City jobbar på rätt sätt med<br />
utvecklingen av stadskärnan. Kvalitetsmärkningen<br />
innebär även <strong>att</strong><br />
Uppsala kan ansöka om utmärkelsen<br />
Årets Stadskärna.<br />
Vi i Stan AB/Uppsala City har<br />
godkänts av Tocema Europe, ett<br />
europeiskt nätverk i Town Centre<br />
Management-frågor. Kvalitetsmärkningen,<br />
som gäller under tre år, är ett<br />
bevis på <strong>att</strong> organisationen arbetar<br />
enligt Tocemas utvecklingsmetod.<br />
Metoden borgar för etablerad<br />
samverkan, långsiktighet och hållbarhet.<br />
Utöver Uppsala har även samverkansorganisationerna<br />
Cesam i<br />
Örnsköldsvik och Sundbybergs<br />
Stadskärneförening kvalitetsmärkts.<br />
Uddevalla: Bodagen 2008<br />
Det finns många funderingar kring<br />
<strong>att</strong> byta boende. Tonåringen som vill<br />
flytta hemifrån för <strong>att</strong> plugga, barnfamiljen<br />
som vuxit ur lägenheten<br />
och längtar efter ett hus, någon som<br />
längtar efter <strong>att</strong> se havet från köksfönstret,<br />
pensionärsparet som vill<br />
flytta nära utbud och service...<br />
Uddevalla är en populär inflyttningskommun<br />
och efterfrågan på<br />
bostäder är stor. Många är intresserade<br />
av vad som planeras framöver.<br />
Nya områden tas i bruk för boende<br />
och det finns intressanta planer vad<br />
gäller läge, form och miljötänkande.<br />
En informationsdag kring boendet<br />
– lediga bostäder, aktuell bostadsplanering,<br />
energi- och uppvärmningsmetoder,<br />
äldreboende med mera.<br />
Utställningar, information, presentationer.<br />
Beslutsf<strong>att</strong>are och tjänstemän<br />
fanns på plats på Bohusläns museum<br />
för <strong>att</strong> svara på frågor under Bodagen<br />
den 29 mars 2008.<br />
Kungälv: Kungälvs kommun<br />
ska stå modell för hela<br />
Europa<br />
Kungälv ska bli Sveriges första<br />
kommun där man alltid – oavsett<br />
störning – kan ringa 112. Kungälv<br />
deltar i ett referensprojekt för<br />
robus tare infrastruktur vars resultat<br />
kan komma <strong>att</strong> stå modell för hela<br />
Sverige, ja hela Europa.<br />
Initiativet kommer från Sve riges<br />
kommuner och landsting som anser<br />
<strong>att</strong> Kungälvs kommun är lämplig för<br />
ett referensprojekt för <strong>att</strong> utveckla<br />
tekniska lösning ar i kritisk infrastruktur.<br />
Projektet ska identifiera sårbarheter<br />
och beroendeförhållanden<br />
såväl inom som utom kommu nen.<br />
Målet är robusta system.<br />
Projektet genomförs tillsam mans<br />
med näringslivet och ett antal statliga<br />
myndigheter. Det finansieras<br />
huvudsakligen av företagen som får<br />
möjlighet <strong>att</strong> sälja de lösningar som<br />
utvecklas medan kommunen ställer<br />
perso nal till förfogande och gör sina<br />
tekniska system tillgängliga.<br />
– Vi hoppas på en win-win-situation<br />
när de nya systemen sit ter<br />
på plats. Det är spännande <strong>att</strong> just<br />
Kungälv kommer <strong>att</strong> göra svensk<br />
infrastruktur robustare, konstaterar<br />
säkerhetschef Joachim Törngård.<br />
Karlskrona: Strategi<br />
Karlskrona – Stortorget<br />
Så här vill man utveckla Stortorget i<br />
Karlskrona efter tankar från medborgare<br />
och med arkitekt Jan Gehls<br />
utredning i botten.<br />
Solgatan vid Stortorget kommer<br />
<strong>att</strong> få fler sittplatser från den 1 juni<br />
2008. Det innebär <strong>att</strong> bilarna mellan<br />
Norra Smedjegatan och Klaipedaplatsen<br />
försvinner. Torghandel får<br />
större utrymme. Antalet p-platser<br />
minskar med 120. Detta görs för <strong>att</strong><br />
lyfta fram byggnaderna kring Stortorget<br />
och skapa fler mötesplatser för<br />
gående på torget.<br />
När det gäller stensättningen<br />
på torget kommer det inte <strong>att</strong> ske<br />
någon förändring inför sommaren.<br />
Avsikten är <strong>att</strong> kullerstenen på torget<br />
ska placeras kring Fredrikskyrkan<br />
och ersättas med gatsten någon gång<br />
innan sommaren 2009. I Ristorgsbacken<br />
kommer det <strong>att</strong> byggas en<br />
v<strong>att</strong>entrappa som ska utformas så<br />
<strong>att</strong> också funktionshindrade har<br />
möjlighet <strong>att</strong> kunna använda den.<br />
Grönytan runt Karl XI-statyn<br />
kommer <strong>att</strong> tas bort. Nya grönytor<br />
kommer i stället <strong>att</strong> byggas på andra<br />
platser på Stortorget.<br />
– Med dessa förändringar kommer<br />
Stortorget <strong>att</strong> bli en <strong>att</strong>raktivare plats<br />
för Karlskronas invånare, säger Carl-<br />
Göran Svensson, ordförande i Miljö-<br />
och byggnadsnämnden. Totalt har<br />
det kommit in 200 synpunkter och<br />
idéer från allmänheten som besökt<br />
våra utställningar om Stortorget<br />
den 16-17 februari. Vi har även låtit<br />
gymnasieskolorna och företagarna<br />
komma med synpunkter kring Stortorget.<br />
Den 28 och 29 mars var politiker<br />
och tjänstemän på plats i affärshuset<br />
Wachtmeister och i Miltärhemmet<br />
för <strong>att</strong> presentera förslagen för<br />
allmänheten.<br />
Arne Öster<br />
VAD hänDer<br />
i er KoMMUn?<br />
Vill du <strong>att</strong> just din kommun<br />
ska presenteras i kommunenkäten?<br />
Händer det något nytt<br />
eller spännande, som kan<br />
vara inspirerande för andra<br />
kommuner eller intressant för<br />
läsekretsen? Hör av dig till<br />
arne.oster@hexanova.se om<br />
du vill ha nyheter från din<br />
kommun publicerat i flera<br />
utgåvor av Offentliga Affärer.<br />
45
KonferenSGUIDEN<br />
Slott och koja i skön förening<br />
Smaka på namnen Bernadottesrummet, Karolinersviten,<br />
Mamsells kammare eller rosenrummet,<br />
Samtliga finns på Wreta Gestgifveri tillsammans<br />
med några till. en stil för varje smak.<br />
lägg till detta ett kök där passion råder.<br />
Lantligt beläget i den sörmländska<br />
myllan ligger Wreta Gestgifveri med<br />
anor från 1200-talet utmed den<br />
gamla Eriksgatan. I nuet hålls historien<br />
levande och det är lätt <strong>att</strong> föreställa<br />
sig hur livet utspelat sig i olika<br />
epoker. Ur resterna av ett nedgånget<br />
gestgifveri från sent 1600-tal har<br />
visioner och gediget hantverk lockat<br />
fram en plats med charm och själ<br />
som inbjuder till inspirerande möten<br />
för arbete, kultur och fest. Det är en<br />
njutning <strong>att</strong> vistas i fräscha salonger,<br />
matsalar och sällskapsrum där histo-<br />
riens vingslag finns påtagligt närvarande.<br />
Utmed den gamla Riksettan<br />
mellan Norrköping och Nyköping<br />
dyker den enda vägskylten om var<br />
Wreta Gestgifveri är beläget upp<br />
bakom en krök i Kiladalen. Strategiskt<br />
placerat innan eller efter<br />
Kolmården, beroende på vilket håll<br />
man kom från, finns det belagt <strong>att</strong><br />
det varit skjutshåll här sedan 1300talet.<br />
Här var det lagom <strong>att</strong> byta<br />
hästar, samla sig inför eller pusta<br />
ut efter passagen genom den djupa<br />
skogen med alla sina faror. Idag är<br />
den dramatiken borta, stråtrövarna<br />
har funnit nya jaktmarker. I mitten<br />
av 1600-talet ers<strong>att</strong>es många skjutshåll<br />
med gästgiverier och Wreta<br />
fick sina gästgiveriprivilegier vid ett<br />
allmogeting i Stigtomta år 1664.<br />
Linnés bibliotek<br />
När jag besöker Wreta Gestgifveri är<br />
vi ett fåtal gäster. I stället för buffé<br />
dukas det upp portionsvis afternoon<br />
tea i Linnés bibliotek. För dagen<br />
serveras små snittar med kalkon,<br />
skaldjurssallad och/eller vegetariska<br />
varianter. Plus färska scones med<br />
ost, marmelad, vispgrädde, hallon<br />
och lemoncurl som tillbehör, kakor,<br />
bullar, hallonmoussepuck, bakelse<br />
och tårta gör <strong>att</strong> portionen känns<br />
som en hel buffé <strong>att</strong> <strong>välja</strong> från. Samtidigt<br />
som testunden får sinnena <strong>att</strong><br />
lugna ner sig, får ögat sitt lystmäte<br />
av skönhet - överallt små tidstrogna<br />
detaljer som smälter in i helheten.<br />
Hela Wreta genomsyras av de små<br />
detaljerna som utgör helheten. Varje<br />
rum har sin speciella karaktär, eget<br />
namn och tema speglar olika tidsepoker<br />
från barockens 1600-tal till<br />
Carl Larssons nationalromantiska<br />
sekelskifte.<br />
Carl von Linné är en av de<br />
berömdheter som vistats här. Bland<br />
andra kan Axel von Fersen, Carl Jonas<br />
Love Almqvist, Carl Hårleman, Karl<br />
IVX Johan och Albert von Mecklenburg<br />
nämnas. Besökarna har varit<br />
mer skiftande än användningen<br />
av det som nu är den gustavianska<br />
matsalen.<br />
– Sedan 1910-talet har här varit<br />
skolsal, kalkonfarm, mopedverkstad,<br />
sädesmagasin och lagerlokal, berättar<br />
Pär Wihag.
Affärstidningen<br />
för offentlig sektor<br />
www.offentligaaffarer.se<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Boka vårens<br />
konferenser, aktiviteter<br />
& events nu!<br />
08-541 333 61<br />
info@kastellet.com<br />
www.kastellet.com<br />
Vår konferensanläggning<br />
rymmer 10-500 personer<br />
Stärk teamet med t ex<br />
”Fångarna på Kastellet”
KonferenSGUIDEN<br />
Njutning eller spänning<br />
Dekor, arrangemang och matlagning<br />
spelar en viktig roll i upplägget av<br />
hela konferensen. I samråd med den<br />
duktiga och erfarna personalen kan<br />
ett stort utbud av sysselsättningar<br />
av olika karaktär erbjudas inomhus<br />
eller utomhus på Wreta eller i dess<br />
omgivningar.<br />
För njutning och avkoppling finns<br />
vedeldad tunna och bastu, matlagning<br />
över öppen eld i Wretas Kåta,<br />
provningar av vin eller choklad, Tai<br />
Chi, Qi Gong eller energimassage.<br />
För den som är ute efter spänning<br />
och utmaning finns det annorlunda<br />
och utmanande alternativ, som till<br />
exempel Klappa vargar i Kolmårdens<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
06-0324 Annons_90 x 65 06-12-07 08.30 Sida 1<br />
Annons 90x41_080402.indd 1 2008-04-02 11:20:55<br />
En sagolik plats för kloka möten<br />
En skön oas för både arbete och vila, med en miljö som<br />
inspirerar. Endast 65 km från Stockholm. Välkommen<br />
till Friiberghs Herrgård. Där sagor och drömmar vävs<br />
samman med personlig omsorg och naturlig omtanke.<br />
djurpark, glödvandring, naturridning,<br />
femkamp eller kreativt måleri<br />
i teambuildingsyfte med energiökande<br />
effekt.<br />
En källa till njutning är det goda<br />
köket. Kokkonsten har alltid stått<br />
högt i kurs på Wreta. Den har rötter<br />
i den svenska traditionen och inspireras<br />
av den övriga världen. Wreta<br />
Gestgifveri är vida känt för sin mat,<br />
rätterna anpassas efter säsong och<br />
ingredienserna ska helst vara närproducerade<br />
och om möjligt ekologiska,<br />
men det finns även plats för sådant<br />
som inte tillverkas i Sverige, till<br />
exempel en god von Dambeerost.<br />
I köket arbetar tre kockar och en<br />
konditor tillsammans med köksmäs-<br />
Friiberghs Herrgård. Tel 08-611 41 41. E-post office@friibergh.se. www.friibergh.se<br />
tare är Jonas Hammare från Grythyttans<br />
restaurangskola. Konditorns<br />
specialitet är tryfflar (underbara).<br />
Maten kan serveras i Kokhusköket<br />
från 1600-talet där det ryms<br />
16 personer och i den Gustavianska<br />
matsalen finns plats för 75<br />
gäster. Lägg märke till den speciella<br />
dukningen, ren, vacker och annorlunda,<br />
den har anor från 1700-talet!<br />
Unika lokaler<br />
Wretas unika lokaler inspirerar till<br />
samspel mellan kreativitet, inspiration<br />
och kunskap. Här finns<br />
ett 1600-talskök för upp till 14<br />
personer, en luftig sekelskiftesateljé<br />
för 18 personer eller Fersenska Salen,<br />
tasty<br />
everyday<br />
Solna Access<br />
Restaurang & Catering<br />
Telefon 08 - 730 10 75<br />
www.fazeramica.se/solnaaccess<br />
Mat och Möten. Fräscha och flexibla konferenslokaler,<br />
vällagad mat, behaglig miljö, lättillgängligt i Solna.<br />
För <strong>att</strong> se klart på sin egen värld<br />
behöver man besöka en annan.<br />
Det är en av många anledningar<br />
<strong>att</strong> ha din konferens hos oss.<br />
Välkommen till Wreta. Inte som<br />
andra ställen.<br />
Wreta Gestgifveri, 610 50 Jönåker. Tel 0155-720 22.<br />
www.wreta.com<br />
en sakralt vacker miljö med plats för<br />
90 personer. Den är även lämplig för<br />
bröllop och för den som vill gifta<br />
sig i kyrkan och sen ha bröllopsmiddag<br />
och fest på Wreta, finns fem<br />
kyrkor inom en radie av två mil <strong>att</strong><br />
<strong>välja</strong> på. För övern<strong>att</strong>ning finns fyra<br />
sviter, sjutton dubbelrum och två<br />
enkelrum. Carl Jonas Love Almqvist<br />
sägs ha funnit inspirationen till<br />
sin Tintomara på Wreta och i dess<br />
omgivningar.<br />
Vilka stordåd blir du inspirerad till?<br />
För <strong>att</strong> se klart på sin egen<br />
värld behöver man besöka<br />
en annan.<br />
Det är en av många anledningar<br />
<strong>att</strong> ha din konferens<br />
hos oss.<br />
Välkommen till Wreta.<br />
Inte som andra ställen.<br />
Wreta Gestgifveri, 610 50 Jönåker<br />
Tel 0155-720 22 • www.wreta.com<br />
Ingrid Saarva
Vi har tagit vårt.<br />
Miljökvalitetsansvar, Mål 2020.<br />
Nytecknade ramavtal<br />
Sr hus Konferenshotell<br />
100% VINDKRAFT EL<br />
100% KRETSLOPP, VÄRME, KYLA, VENT.<br />
100% LEGIONELLAFRI ANLÄGGNING<br />
100% RESERVKRAFTSÄKRAD<br />
DEFIBRILLATOR MED UTBILDAD PERS.<br />
SHR KVALITETSSTANDARD<br />
ENERGIDEKLARERAD FASTIGHET<br />
www.sarohus.se<br />
Tar Ni Ert ansvar?<br />
med offentlig sektor.
Tänk <strong>att</strong> i stället ha ett integrerat system där alla är med och förbättrar<br />
verksamheten.<br />
Ett modernt verksamhetsledningssystem är baserat på information<br />
i stället för dokument och kan på ett enkelt och överskådligt sätt<br />
presenteras för de anställda och andra intressenter. Ett modernt<br />
system visar sambanden mellan strategier, processer, kvalitet och<br />
miljö och ger underlag till beslut som går i linje med visioner och mål.<br />
QualiWare Lifecycle Manager, programvaran som kan realisera<br />
ett grafiskt och integrerat verksamhetsledningssystem, är<br />
ledande i Skandinavien och rekommenderad lösning inom<br />
verksamhetsutveckling för offentlig förvaltning i Sverige.<br />
Vill ni ha ett ledningssystem som hjälper er <strong>att</strong> möta utmaningarna<br />
på dagens snabba, rörliga och globala marknad? Kontakta oss så<br />
berättar vi mer om vad QualiWare Lifecycle Manager kan göra för er<br />
organisation.<br />
50<br />
Varför nöja sig med ett ledningssystem<br />
som bara består av en samling dokument?<br />
VERVA<br />
V E R K E T F Ö R F Ö R VA LT N I N G S U T V E C K L I N G<br />
qualiware.com<br />
08-429 12 60<br />
info@qualiware.se<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
Park- och lekmaterial<br />
Konferenshotell<br />
och kursgårdar<br />
Skyddsglasögon<br />
Yrkeskläder och skor
AvtALSnYTT / PArK- OCH LEKMAtErIAL 2008 / KOMMENtUS<br />
Park- och lekmaterial 2008<br />
Upphandlingen omf<strong>att</strong>ar produktgrupperna<br />
lek- och parkutrustning<br />
för utemiljö, barnvagnar, cyklar,<br />
leksaker samt hobby-, pyssel- och<br />
sysselsättningsmaterial.<br />
Upphandlande organisation<br />
Kommentus Gruppen AB<br />
Ansvarig upphandlare<br />
Alexandra Anastasiou<br />
Telefon: 08-709 59 18<br />
E-post:<br />
alexandra.anastasiou@kommentus.se<br />
Antagna leverantörer:<br />
ABA-Skol AB<br />
BRIO Lek & Lär<br />
Corporate Express Sverige AB<br />
Dica Form AB<br />
HAGS Aneby AB<br />
Kompan Barnland AB<br />
Lek- & Fritidsprodukter<br />
Simonsen Material AB (endast för<br />
Stockholms stad)<br />
Slottsbro AB<br />
Söve AB<br />
Avtalsperiod är 2008-02-01 –<br />
2010-12-31.<br />
Den totala volymen är beräknad<br />
till runt 87 miljoner kronor under<br />
avtalsperioden.<br />
Avropsordning<br />
Avrop sker direkt från leverantören.<br />
Kriterier som kan tillämpas vid<br />
avrop är:<br />
• Produktens funktionalitet<br />
• Produktens pris – enligt nettoprislista<br />
(efter avdrag för fastställd<br />
rab<strong>att</strong>)<br />
• Produktens utseende i förhållande<br />
till omgivande miljö samt eventuellt<br />
• Produktens anpassning till andra<br />
produkter.<br />
Ett avropsförfarande som stöder<br />
redovisat avropssätt kommer <strong>att</strong> ske<br />
enligt nedan:<br />
1. Avroparen analyserar och dokumenterar<br />
sitt behov.<br />
2. Avropar de produkter som bäst<br />
motsvarar detta behov.<br />
Endast efterfrågade produktgrupper<br />
på gällande ramavtal kan<br />
avropas.<br />
Garantitiden för Park- och lekmaterial<br />
för utemiljö ska vara lägst 5<br />
år samt <strong>att</strong> reservdelar ska finnas<br />
tillgängliga i minst 5 år efter <strong>att</strong> en<br />
produkt slutar tillverkas.<br />
Varför beslutade ni er för<br />
<strong>att</strong> göra en ny upphandling?<br />
– I samband med <strong>att</strong> det tidigare<br />
ramavtalet för Stockholms stad<br />
gick ut så fanns ett intresse från en<br />
rad kommuner av en gemensam<br />
upphandling som omf<strong>att</strong>ade bland<br />
annat lek- och parkutrustning för<br />
utemiljö. Det innebär <strong>att</strong> det nya<br />
avtalet har breddats till <strong>att</strong> omf<strong>att</strong>a<br />
fler produktgrupper. Kommunerna<br />
har här lite olika behov, därav de<br />
olika kriterierna som kan tillämpas<br />
vid respektive avrop. När det gäller<br />
den typen av upphandling finns det<br />
ingen möjlighet <strong>att</strong> kontrollera samtliga<br />
produkter och därför valde vi <strong>att</strong><br />
ställa generella krav på bland annat<br />
säkerhet och miljö, säger Alexandra<br />
Anastasiou.<br />
Alexandra Anastasiou
egler för lekplatser<br />
Barn har rätt till en stimulerande och samtidigt<br />
trygg och för barnanpassad miljö. fn:s barnkonvention<br />
från 1989 understryker mycket klart<br />
behovet av olycksfallsförebyggande arbete.<br />
Lekplatsen är den plats där flest barn<br />
skadar sig. Varje år inträffar omkring<br />
12 000 lekplatsolyckor i Sverige.<br />
Över hälften av fallen är hjärnskakningar,<br />
benbrott eller leder som<br />
hoppat ur.<br />
Nytillverkade lekredskap är i regel<br />
bra ur säkerhetssynpunkt. Däremot<br />
är underhållet av lekplatser ofta<br />
efters<strong>att</strong>. I en kontroll som Konsumentverket<br />
genomförde 1997,<br />
hittades många fel på kommunala<br />
lekplatser. Över 200 säkerhetsbrister<br />
upptäcktes i de fem kommuner som<br />
ingick i undersökningen.<br />
Anmäl fel<br />
Det är viktigt <strong>att</strong> en lekplats inte<br />
tillåts förfalla. Om man ser <strong>att</strong> något<br />
är trasigt eller verkar felaktigt ska<br />
man klaga hos den som är ansvarig.<br />
Det är viktigt <strong>att</strong> vissa mått och<br />
avstånd är riktiga för <strong>att</strong> lekande<br />
barn inte ska riskera <strong>att</strong> fastna med<br />
kläder eller kroppsdelar och göra sig<br />
illa.<br />
Fastighetsägaren<br />
har ansvaret<br />
Ansvaret för <strong>att</strong> en lekplats uppfyller<br />
de säkerhetsregler som finns ligger<br />
hos fastighetsägaren. Det kan vara en<br />
kommun, en skola, ett fastighetsbolag<br />
eller en bostadsrätts- eller samfällighetsförening.<br />
Vilka regler som<br />
gäller framgår av en folder som tagits<br />
fram av Boverket, Konsumentverket<br />
och Svenska Kommunförbundet,<br />
”Regler i Sverige för lekplatser och<br />
lekredskap”. Kommunförbundet har<br />
även tagit fram en handbok, ”Säkra<br />
lekplatsen”, som ger vägledning till<br />
hur lekplatser ska vara utformade.<br />
MARKNADENS BREDASTE SORTIMENT!<br />
www.corporateexpress.se<br />
Regler i Sverige för<br />
lekplatser och lekredskap<br />
Regler för utemiljön finns i plan- och<br />
bygglagen, 3 kap. 15 – 18§§ PBL.<br />
Under rubriken Tomter, allmänna<br />
platser m.m. anges krav på anordnande<br />
av friyta för lek- och utevistelse<br />
samt krav på <strong>att</strong> lekplatser och<br />
fasta anordningar på lekplatser ska<br />
underhållas så <strong>att</strong> risken för olycksfall<br />
begränsas.<br />
I Boverkets byggregler (BFS<br />
1993:57 med ändringar t.o.m. BFS<br />
Allt för<br />
LEK &<br />
PARK!<br />
och dessutom datatillbehör,<br />
kontorsvaror, servering,<br />
torkpapper & städ<br />
Allt du behöver!<br />
<br />
<br />
<br />
1998:38), föreskrifter och allmänna<br />
råd, anges i avsnitt 8:234:<br />
”Fasta lekredskap skall anordnas<br />
så <strong>att</strong> risken för personskador<br />
begränsas.”<br />
Råd: Underlag till gungor, klätterställningar<br />
och dylika redskap bör<br />
vara stötdämpande och i övrigt så<br />
utformat <strong>att</strong> risken för personskador<br />
begränsas --- ”De kommunala byggnadsnämnderna<br />
är tillsynsmyndighet<br />
för lekplatser med stöd av plan-och<br />
bygglagen.
AvtALSnYTT / KONfErENSHOtELL OCH KUrSGårDAr / fMLOG<br />
Upphandlingen avslutad inom området<br />
för konferenshotell och kursgårdar<br />
Försvarsmakten har tecknat nya<br />
ramavtal med anläggningar på ett<br />
trettiotal nya orter. Kontaktperson<br />
på den ramavtalsansvariga myndigheten<br />
är Ingela Mildton-Patzelt.<br />
Avtal har tecknats på följande orter:<br />
Södra Sverige:<br />
Alingsås, Eslöv, Grebbestad, Göteborg,<br />
Halmstad, Hjo, Hässleholm, Kalmar,<br />
Lund, Tranås, Varberg och Växjö.<br />
Mellersta Sverige:<br />
Borlänge, Djurhamn, Enköping,<br />
Eskilstuna, Falun, Flen, Gävle, Järna,<br />
Köping, Ramnäs, Sandhamn, Sandviken,<br />
Sollentuna, Solna, Stjärnhov,<br />
Stockholm-Kista, Strängnäs,<br />
Sunne, Söderköping, Upplands-<br />
Väsby, Västerås, Åkersberga och<br />
Örebro.<br />
Norra Sverige:<br />
Bispgården, Luleå, Oviken, Sollefteå,<br />
Sälen och Transtrand.<br />
Avtalsperiod är från och med<br />
2008-01-01 till och med 2008-<br />
12-31 med möjlighet till två års<br />
förlängning, dock längst till och med<br />
2010-12-31.<br />
Konstruktionen med ettåriga<br />
avtal med förlängningsoption under<br />
två år gör det naturligt <strong>att</strong> varje år<br />
omförhandla en tredjedel av avtalen.<br />
(Övriga avtal förlängs med prisjustering<br />
i ytterligare ett år.) Det blir<br />
också lättare <strong>att</strong> på ett flexibelt sätt<br />
anpassa antalet och typen av anläggningar<br />
till aktuella behov, menar<br />
Ingela Mildton-Patzelt.<br />
Kontaktperson<br />
Ingela Mildton-Patzelt<br />
Ramavtalsansvarig<br />
Telefon: 08-5143 9092<br />
E-post: ingela.mildton-patzelt@mil.se<br />
BÖRJA I BARCELONA,<br />
RUNDA AV HOS GUNDE SVAN.<br />
Bosön ligger vackert beläget på Lidingö, med utsikt över<br />
Askrikefjärden. Det kan vara svårt <strong>att</strong> förstå <strong>att</strong> man inte<br />
befinner sig mer än 15 minuters bilfärd från Stockholms<br />
innerstad.<br />
Bosön inrymmer två olika konferensanläggningar, Mästarvillan<br />
och Olympiahuset. Här kan du arrangera det mesta, såväl<br />
liten som stor konferens, middag eller event med upp till flera<br />
tusen personer. Valmöjligheterna är oändliga!<br />
www.boson.nu | 08-699 66 06
Mötesindustrin forts<strong>att</strong> het<br />
Förra året blev ett nytt rekordår för<br />
den svenska mötesindustrin och<br />
2008 inleds om möjligt ännu starkare.<br />
Många letar också efter en<br />
annorlunda miljö eller en naturupplevelse<br />
för sin konferens. Att uppleva<br />
och göra något ovanligt och <strong>att</strong> göra<br />
det tillsammans är en erfarenhet som<br />
stärker gruppen.<br />
I dag finns det nästan alltid ett<br />
genomtänkt syfte med en konferens<br />
eller annan typ av möte. Aktivitetsplaneringen<br />
bör då komma in på ett<br />
tidigt stadium, så <strong>att</strong> helhetsresultatet<br />
blir bättre.<br />
Det behövs tid för människor <strong>att</strong><br />
verkligen hinna prata med varandra,<br />
<strong>att</strong> smälta alla intryck och all information<br />
som förmedlas. Rätt aktivitet<br />
som passar väl in i programmet kan<br />
då ge avkoppling och energi som gör<br />
hela konferensen mer effektiv.<br />
Allt fler dagkonferenser<br />
En tydlig trend i konferensbranschen<br />
under senare år är allt fler korta<br />
möten eller konferenser. I Stockholm<br />
hålls varje år cirka 100 kongresser<br />
och oräkneliga företagsmöten. Även<br />
myndigheterna samlar gärna sina<br />
medarbetare till möten, konferenser<br />
och utbildningar i Stockholmsområdet.<br />
Det är resultatet av ett långsiktigt<br />
marknads- och försäljningsarbete<br />
som har pågått under många år<br />
och som bygger på samarbetsprojekt<br />
mellan Stockholms stad och mötesindustrin.<br />
Liksom inom näringslivet finns<br />
det hos myndigheterna ett behov<br />
av personliga möten, trots alla de<br />
möjligheter som dagens moderna<br />
teknik erbjuder. Mest efterfrågade<br />
är då kursgårdar som ligger inom<br />
rimligt avstånd från en flygplats eller<br />
det egna kontoret. Konferenser i<br />
närmiljön kan ju ofta erbjuda både<br />
kunnig personal och en unik miljö.<br />
Varje tid och plats har sina speciella<br />
egenskaper med det där lilla extra och<br />
minnesvärda. Ta sedan gärna med<br />
dig lugnet, harmonin och välbefinnandet<br />
till vardagen, året om.<br />
Fina utmärkelser till<br />
Hotel Gothia Towers<br />
Hotel Gothia Towers och Göteborg<br />
Convention Centre (GCC) vann<br />
fina utmärkelser vid utdelningen av<br />
Scandinavian Service and Quality<br />
Award – Sveriges största kvalitetsutmärkelse<br />
inom mötesindustrin.<br />
SSQ Award är en kvalitetsutmärkelse<br />
och ett program för kvalitetsutveckling<br />
av företag inom hotell- och<br />
konferensbranschen.<br />
19 företag hade anmält intresse<br />
av <strong>att</strong> delta i de omf<strong>att</strong>ande undersökningarna<br />
som ligger till grund<br />
för utmärkelsen (gäst- och medarbetarundersökningar,<br />
anonyma besök,<br />
gästkontakter och miljökartläggning).<br />
Göteborg Convention Centre<br />
fick för andra gången (första gången<br />
år 2005) utmärkelsen ”SSQ Award<br />
2007” som bästa dagkonferensanläggning.<br />
– Det är förstås jätteroligt <strong>att</strong> bli<br />
uppmärksammad på det här sättet –<br />
speciellt med tanke på <strong>att</strong> det är ett<br />
branschpris som fokuserar på kvalitet<br />
i alla led, säger Charlotte Tellermark,<br />
direktör för Hotel Gothia Towers.<br />
Scandinavian Service and Quality<br />
Award delar också ut olika hedersomnämnanden.<br />
Dessa delas ut<br />
till deltagare som arbetat seriöst,<br />
målmedvetet och innovativt med sin<br />
verksamhet utifrån olika perspektiv.<br />
Oasen i Jämtland<br />
Bräcke 0693-160 20<br />
www.bjorknasgarden.com<br />
För <strong>att</strong> se klart på sin egen värld<br />
behöver man besöka en annan.<br />
Det är en av många anledningar<br />
<strong>att</strong> ha din konferens hos oss.<br />
Välkommen till Wreta. Inte som<br />
andra ställen.<br />
Wreta Gestgifveri, 610 50 Jönåker. Tel 0155-720 22.<br />
www.wreta.com<br />
För <strong>att</strong> se klart på sin egen<br />
värld behöver man besöka<br />
en annan.<br />
Det är en av många anledningar<br />
<strong>att</strong> ha din konferens<br />
hos oss.<br />
Välkommen till Wreta.<br />
Inte som andra ställen.<br />
Wreta Gestgifveri, 610 50 Jönåker<br />
Tel 0155-720 22 • www.wreta.com
AvtALSnYTT / KONfErENSHOtELL OCH KUrSGårDAr / fMLOG<br />
Godkända kursgårdar med avtal<br />
Mycket förmånliga priser<br />
både för dagkonferenser,<br />
helpension och logi.<br />
Ring för offert: 019-20 50 00<br />
Quality Hotel Örebro<br />
Invid E18/E20 lätt <strong>att</strong> hitta hit,<br />
gratis parkering.<br />
konferenser möten<br />
kickoffer fester<br />
Vill du veta mer?<br />
Gå in på www.lovik.se eller ring vår<br />
bokning på telefon 08-506 180 90<br />
Lovik – En del av Fazer Konferens!<br />
Aldrig mer än 1 278 kr /p exkl moms<br />
Konferera prisvärt och bekvämt med<br />
ert Kronavtal. Garanterat bästa pris!<br />
08 520 205 90 - www.nynasgarden.se<br />
Mötesplatsen för alla<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Bo & konferera!<br />
08-566 217 20<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Namnbyte 1 maj!<br />
Quality Hotel Winn Haninge heter hotelloch<br />
konferensanläggningen i södra<br />
Stockholm (tidigare Park Inn Haninge).<br />
Vi är fortfarande en exibel och prisvärd<br />
anläggning med stor konferenskapacitet<br />
och bra kommunikationer.<br />
<br />
Konferens i Kiruna<br />
Berikar dina sinnen<br />
www.kirunacongress.se
Gör det enkelt.<br />
Boka allt-i-ett-paket hos oss.<br />
08-517 517 10<br />
scandichotels.se<br />
Inspirerande konferensmiljö<br />
Här är alla sorters företag väl kom na <strong>att</strong> hyra in<br />
sig under en eller fl era dagar. Vi erbjuder<br />
full kon fe rens ser vi ce.<br />
<br />
<br />
En mötesplats<br />
www.hemavantarnaby.nutel 0954-301 50<br />
för händelser och känslor<br />
Yasuragi Academy<br />
Frigör människors inneboende<br />
kraft och kunskap<br />
Spenshult<br />
Spenshult AB, 313 92 Oskarström Tel: 035-263 50 00, Fax: 035-263 50 25<br />
E-post: kurs@spenshult.se, Internet: www.spenshult.se<br />
För information och bokning telefon 08-747 63 00 eller gå in på www.yasuragi.se<br />
Konferens på slottet?<br />
Statligt<br />
avtal!<br />
98 hotellrum,<br />
160 bäddar<br />
www.sundbyholms-slott.se<br />
Vid Mälaren, Eskilstuna, ca.1 timme från Stockholm.<br />
Hos oss på Solbacka är begreppet "ingenting är omöjligt"<br />
personifierat av glada medarbetare. Välkomna!<br />
Tel: 0158-406 00<br />
Konferens | möten | fest<br />
i vacker miljö på<br />
Villa Söderås, Lidingö<br />
08 765 28 95<br />
www.villasoderas.se<br />
Skytteholm<br />
aktiviteter golf konferens<br />
www.skytteholm.se<br />
Telefon: 08-560 236 00<br />
Bokning: 08-560 236 79<br />
STJÄRNHOLM MED SLOTTSPARK<br />
OCH HAVET INPÅ KNUTARNA<br />
0155-22 27 00 www.stjarnholm.se<br />
HOTELL • RESTAURANG • KONFERENS • SKULPTURPARK<br />
016 - 42 84 00<br />
www.solbacka.se
AvtALSnYTT / SKYDDSGLASöGON / förSvArSMAKtEN<br />
Nytt avtal tecknat inom området glasögon<br />
försvarsmakten har avslutat upphandling av glasögon<br />
för bildskärmsarbete och skyddsglasögon.<br />
Arbetsgivaren ska bekosta arbetstagaren<br />
särskilda glasögon om en<br />
synundersökning visar <strong>att</strong> det behövs<br />
och <strong>att</strong> glasögon för normalt bruk<br />
inte kan användas.<br />
Från och med den 7 mars 2008<br />
gäller nya avtal för glasögon för bildskärmsarbete<br />
och skyddsglasögon.<br />
Avtalen är giltiga till 2009-12-31.<br />
Förlängning kan därefter ske med 12<br />
månader.<br />
Upphandlande organisation<br />
Försvarsmakten<br />
Kontaktperson<br />
Yvonne Andersson<br />
Telefon: 08-5143 9043<br />
E-post: yvonne.i.andersson@mil.se<br />
Avtal är tecknade med Synsam<br />
Service AB och Synoptik Sweden<br />
AB, avtalen är rangordnade.<br />
– Som en av de ramavtalsansvariga<br />
myndigheterna är Försvarsmakten<br />
ansvarig för <strong>att</strong> genomföra<br />
statliga upphandlingar av bland<br />
annat glasögon. Föregående avtal<br />
var tecknat <strong>att</strong> gälla till och med<br />
071231. Omsättningen under föregående<br />
avtalsperiod uppgick till cirka<br />
9 miljoner kronor per år. Avropen<br />
avser glasögon för bildskärmsarbete<br />
och skyddsglasögon.Det är svårt <strong>att</strong><br />
förutsäga omsättningen i förhand<br />
men Försvarsmakten beräknar <strong>att</strong><br />
omsättningen blir som tidigare år,<br />
någon garanti kan dock inte lämnas,<br />
berättar Yvonne Andersson, ramavtalsansvarig<br />
på Försvarsmakten.<br />
– Nuvarande avtal är i stort sett<br />
identiskt med föregående avtal.<br />
Det omf<strong>att</strong>ar paketpris på glasögon<br />
för bildskärmsarbete och skyddsglasögon.<br />
Om behov föreligger<br />
finns möjlighet <strong>att</strong> göra tillägg till<br />
upphandlat paket med exempelvis<br />
progressiva glas i flera olika utföranden,<br />
ytbehandlingar och andra<br />
glas än standard/lagerglas. Bågar<br />
finns i 10-15 modeller, i flera storlekar<br />
och färger, förklarar Yvonne<br />
Andersson.<br />
Några nyheter?<br />
– Som tidigare följer upphandlingen<br />
bestämmelserna i AFS:1998:5.<br />
En förändring från föregående<br />
avtal är <strong>att</strong> leverantörerna denna<br />
gång är rangordnade. Med detta<br />
erhålls en geografisk täckning över<br />
i stort sett hela landet, säger Yvonne<br />
Andersson.<br />
Ramavtal är tecknade med två<br />
leverantörer där Synsam är rangordnad<br />
med ordningsnummer 1 och<br />
Synoptik med ordningsnummer 2.<br />
På orter där inte Synsam finns representerad<br />
är Synoptik rangordnad<br />
med ordningsnummer 1.<br />
Varje myndighet kan ha sin policy<br />
för vem som har rätt <strong>att</strong> erhålla<br />
glasögon och i vilken situation. Vid<br />
avrop bör man ange aktuella arbetssynavstånd<br />
och annat som behövs<br />
för <strong>att</strong> optikern eller ögonläkaren ska<br />
kunna ordinera rätt glasögonkonstruktion.<br />
Yvonne Andersson
var rädd om din syn<br />
Ögat är ett invecklat instrument som<br />
tillsammans med hjärnan arbetar<br />
med en otrolig mängd information<br />
varje sekund. Blicken skiftar riktning<br />
upp till 50 000 gånger under<br />
en vanlig arbetsdag framför bildskärmen.<br />
Blicken går från skärm till<br />
korrektur och från skrivbordet ut i<br />
rummet. Under dessa förutsättningar<br />
kan ögat lätt överansträngas och ge<br />
besvär som huvudvärk, grusskänsla<br />
och koncentrationssvårigheter.<br />
I de flesta arbetsmiljöer är en<br />
god syn en förutsättning för en bra<br />
arbetsinsats. Ju sämre syn, desto mer<br />
påfrestande blir arbetet och desto<br />
mer sviktar vår förmåga <strong>att</strong> koncentrera<br />
oss.<br />
Orsaker till besvär kan vara felkorrigerade<br />
synfel, otillfredställande<br />
belysning eller fel arbetsställning.<br />
Glasögon för bildskärmsarbete<br />
är tillpassade efter personliga behov<br />
och är en förutsättning för god syn<br />
på jobbet.<br />
Till skillnad från privata glasögon<br />
med annan styrka eller konstruktion<br />
i glaset är de bildskärmsglasögon<br />
som du bör använda utprovade för<br />
ett specifikt arbetsavstånd för <strong>att</strong> du<br />
till exempel ska kunna läsa tydligt<br />
och obehindrat kunna arbeta med<br />
datorn.<br />
Tips och idéer för<br />
datorarbetsplatsen<br />
Din skärm bör placeras på ett avstånd<br />
till dig på 60-80 cm.<br />
Den översta textlinjen du<br />
använder ska vara placerad i skulderhöjd<br />
eller motsvarande 15-20 cm<br />
under ögonhöjd.<br />
Se till så <strong>att</strong> du sitter med sidan<br />
till fönstret och ett par meter in i<br />
lokalen.<br />
Grundbelysningen ska vara som<br />
när du tittar på TV, kompletterat<br />
med en arbetsplatsbelysning där du<br />
själv sitter. Var försiktig med halogenlampor<br />
då de ger en koncentrerad<br />
hög belysningsstyrka.<br />
Ljusfördelningen mellan lokalen<br />
och bordsytan böra vara 1 till 3.<br />
Undvik störande reflexer i bildskärmen.<br />
Skyddsglasögon räddar synen<br />
Det är med ögonen den anställde<br />
oftast samlar den information som<br />
krävs för <strong>att</strong> f<strong>att</strong>a rätt beslut, eller<br />
<strong>att</strong> bedöma kvaliten till exempel i en<br />
svetsfog.<br />
De flesta ögonolyckor orsakas av<br />
flygande partiklar, smuts och damm.<br />
Sådana olyckor går <strong>att</strong> undvika med<br />
skyddsglasögon.<br />
Det finns olika varianter <strong>att</strong> <strong>välja</strong><br />
på. En typ av skyddsglasögon liknar<br />
vanliga glasögonbågar, men har sido-<br />
skydd och hållfasta linser av antingen<br />
glas eller plast. Andra varianter är så<br />
kallade korgglasögon, skyddsglasögon<br />
som liknar skidglasögon. Ett<br />
tredje slags ögonskydd är visir, som<br />
antingen kan bäras på huvudet eller<br />
hållas i handen.<br />
CE-märkning av<br />
skyddsglasögon<br />
Sedan den 1 juli 1995 måste all<br />
ny personlig skyddsutrustning var<br />
CE-märkt enligt Arbetsmiljöverkets<br />
anvisningar i enlighet med EU<br />
direktiv 89/686 EEC. Tänk på <strong>att</strong> för<br />
skyddsglasögon krävs <strong>att</strong> både glas<br />
och båge testas som en enhet. Det<br />
är arbetsgivarens ansvar <strong>att</strong> uppge<br />
den nödvändiga säkerhetsklassifieringen<br />
för skyddsglasögonen, så <strong>att</strong><br />
dessa klarar skyddskraven på aktuell<br />
arbetsplats.<br />
Arne Öster
AvtALSnYTT / YrKESKLäDEr OCH SKOr / KOMMENtUS<br />
Upphandling av yrkeskläder och skor<br />
Kommentus Gruppen AB har på<br />
uppdrag av ett 30-tal kommuner<br />
genomfört en upphandling av<br />
yrkeskläder och skor. Genom <strong>att</strong><br />
samordna upphandlingen blir den<br />
mer <strong>att</strong>raktiv för anbudsgivarna<br />
vilket i sin tur medför prismässigt<br />
goda villkor.<br />
Upphandlingen omf<strong>att</strong>ade yrkeskläder<br />
och skor till olika yrkesgrupper<br />
enligt följande: varselkläder,<br />
arbetskläder, kläder till vård och<br />
omsorg, kläder till kök och restaurang,<br />
profilkläder, handskar samt<br />
skor och har resulterat i avtal med ett<br />
antal leverantörer.<br />
Avtalsperioden är 2007-12-11 –<br />
2010-12-31 och den totala volymen<br />
är beräknad till runt 78 miljoner<br />
kronor under avtalets löptid. Anbud<br />
kunde lämnas på en, flera eller samt-<br />
liga produktgrupper och kommuner<br />
för <strong>att</strong> på så sätt ge möjlighet till även<br />
de lokala leverantörerna <strong>att</strong> lämna<br />
anbud.<br />
Öppen upphandling<br />
Upphandlingen genomfördes som en<br />
öppen upphandling enligt lagen om<br />
offentlig upphandling med avsikt <strong>att</strong><br />
träffa s.k. ramavtal, med en (1) eller<br />
tre (3) företag inom varje produktgrupp<br />
och per kommun.<br />
Vissa upphandlande enheter/<br />
myndigheter har valt en (1) leverantör<br />
och andra tre (3) leverantörer<br />
per produktgrupp. Om avtal finns<br />
med fler leverantörer skall beställning<br />
ske enligt avropsordning.<br />
Utvärderingen av inkomna anbud<br />
blev omf<strong>att</strong>ande, bland annat gick vi<br />
igenom <strong>att</strong> efterfrågade frekventa<br />
artiklar inom varje produktgrupp<br />
uppfyllde ställda kvalitetskrav.<br />
Under avtalets giltighetsperiod<br />
kommer Kommentus <strong>att</strong> ha forts<strong>att</strong><br />
ansvar för avtalsvård. Det innebär<br />
bland annat <strong>att</strong> Kommentus svarar för<br />
informationsspridning om avtalen,<br />
prisförhandlingar samt löpande<br />
dialog med både uppdragsgivande<br />
kommuner och leverantörerna, allt<br />
för <strong>att</strong> säkerställa <strong>att</strong> avtalen används<br />
på rätt sätt och fånga upp eventuella<br />
synpunkter på avtalen.<br />
Antagna leverantörer:<br />
AB Blåkläder<br />
AB Ferms Agenturer<br />
Almedahls Alingsås AB<br />
Björnkläder AB<br />
G-ESS Yrkeskläder AB<br />
Hejco Yrkeskläder Kwintet Fristads AB<br />
Invite Europe AB<br />
J:son Gislaved AB<br />
J:son Handels AB<br />
Jobi Footright AB<br />
Lidén & Co Textil AB<br />
Mercus Yrkeskläder AB<br />
Procurator AB<br />
Promoters Textil<br />
Tools Sohlbergs AB<br />
Triffiq Företagsprofilering AB<br />
Mer information om ramavtalet finns<br />
på www.e-avrop.com eller också kan<br />
Ni även ringa direkt till mig Alexandra<br />
Anastasiou, avtalsansvarig<br />
på Kommentus Gruppen AB, tel.<br />
08-709 59 18 alt via e-post alexandra.anastasiou@kommentus.se.
varselkläder och<br />
andra yrkeskläder<br />
har du sett alla orange och gula gubbar på<br />
vägarna nu för tiden? De syns rätt så bra, eller<br />
hur? Bakom dessa färgglada kläder ligger ett<br />
europadirektiv som styr användningen av dessa<br />
kläder och en europastandard som talar om hur<br />
kläderna ska vara utformade.<br />
Varselplaggens främsta funktion är<br />
<strong>att</strong> bidra till säkerheten för dig som<br />
arbetar i uts<strong>att</strong>a miljöer där det är<br />
viktigt <strong>att</strong> vara väl synlig.<br />
I Sverige är det lag <strong>att</strong> arbetare på<br />
väg ska bära denna typ av kläder, så<br />
kallade varselkläder. Om man inte<br />
följer detta lagkrav blir det böter för<br />
den enskilde eller för aktuell arbetsgivare.<br />
Kläderna är klassificerade i tre<br />
olika synlighetsklasser. Dessa beror<br />
på hur stor yta av material man<br />
använder. Varselkläderna består dels<br />
av ett fluorescerande material för<br />
dagsynbarhet och dels ett reflekterande<br />
material för n<strong>att</strong>synbarhet. För<br />
varselkläder med klass 3 har kläderna<br />
en stor area av båda typerna av material<br />
och sedan faller areastorleken<br />
ned mot klass 1 som har minst aktiv<br />
yta. Vilka klasser som ska användas<br />
bestämmer den aktuella arbetsgivaren<br />
i samråd med sina anställda.<br />
Vid mycket trafikexponerade platser<br />
rekommenderas klass 3 till samtliga<br />
anställda.<br />
Vid användning av varselkläder är<br />
det mycket viktigt <strong>att</strong> hålla kläderna<br />
rena för annars är varseblivningseffekten<br />
försämrad. Regelbunden<br />
tvättning måste ske för <strong>att</strong> skyddseffekten<br />
ska kunna bibehållas.<br />
Reflexmaterialet i kläderna fungerar<br />
som en bil- eller cykelreflex eller<br />
som vägskyltar, de kastar tillbaka<br />
ljuset i samma riktning som det kom<br />
ifrån. Vid mörkertrafik gör detta <strong>att</strong><br />
annalkande trafikanter lätt observerar<br />
personer vilka bär reflexmaterialet.<br />
Trafikantens strålkastarljus<br />
återreflekteras.<br />
Dagtid används i stället det fluorescerande<br />
materialet som höjer<br />
kontrasten gentemot omgivningen.<br />
Detta material omvandlar kortvågig<br />
strålning (UV) till synligt ljus och<br />
materialet får en ljushet som klart<br />
överstiger omgivningen. Det är lätt<br />
<strong>att</strong> upptäcka en person i dessa kläder<br />
då han i både i färg och ljushet skiljer<br />
sig från andra ting i vägens grannskap.<br />
Samma fast omvänt gäller för<br />
det fluorescerande materialet <strong>att</strong> det<br />
på n<strong>att</strong>en inte har någon funktion.<br />
Då finns ingen UV-strålning som<br />
kan omvandlas varför kläderna blir<br />
lika mörka som andra kläder.<br />
Vad är fördelarna<br />
med profilkläder?<br />
Att målmedvetet arbeta med profilkläder<br />
är ett bra sätt <strong>att</strong> stärka dina<br />
relationer med kunder, anställda och<br />
samarbetspartner. Det finns många<br />
fördelar med profilkläder som beror<br />
lite på hur de används. Några generella<br />
fördelar är <strong>att</strong> profilkläder är;<br />
Målgruppsinriktat. Det är<br />
sändaren som avgör vem mottagaren<br />
ska bli.<br />
Flexibelt. Det finns ett stort<br />
utbud av profilkläder som kan<br />
användas till många olika ändamål<br />
– allt från kampanj-T-shirts till fina<br />
affärsskjortor.<br />
Personligt. Budskapen förmedlas<br />
oftast på ett personligt sätt eftersom<br />
man måste träffa bäraren av ett<br />
profilplagg för <strong>att</strong> kunna motta<br />
budskapet.<br />
Långsiktig kommunikation i<br />
bemärkelsen <strong>att</strong> profilkläder är<br />
beständiga.<br />
När man klär sig i ett profilerat<br />
plagg, blir man ”automatiskt” en<br />
tydlig representant för varumärket:<br />
Man agerar utifrån de normer varumärket<br />
står för.<br />
Möjligheterna är många, screentryck,<br />
transfertryck, direktbrodyr<br />
eller vävda och broderade märken.<br />
Vid större volymer på enklare plagg,<br />
speciellt i tunna material, kan screentryck<br />
vara <strong>att</strong> föredra. Både med<br />
tanke på funktion och pris.<br />
Funktionella yrkeskläder<br />
För många typer av arbeten är<br />
funktionella, bekväma och hållbara<br />
plagg ett måste. Det kan handla om<br />
specialdesignade kläder för vård och<br />
omsorg, kök och restaurang med<br />
flera.<br />
Arne Öster
» Yrkeskläder och skor «<br />
Almedahls Alingsås AB<br />
Johannes Samuelsson<br />
FAKTA<br />
Företagsnamn:<br />
Almedahls Alingsås Ab<br />
Antal anställda i Sverige:<br />
25 st<br />
Etablerat år:<br />
1862<br />
Huvudkontor:<br />
box 591, Hemvägen 17<br />
441 16 ALINGSåS<br />
Sveriges kommuner och landsting<br />
har skrivit ramavtal med Almedahls<br />
Alingsås AB. Avtalet gäller arbetskläder<br />
för vård och omsorg, kök och<br />
restaurang.<br />
Idag är vi rankade av Kommentus<br />
som bästa leverantör av vårdkläder.<br />
Tack! Vi lovar <strong>att</strong> vi ska fortsätta<br />
<strong>att</strong> sträva efter <strong>att</strong> vara våra kunders<br />
favorit. Och vår nästa utmaning<br />
är naturligtvis <strong>att</strong> stå högst på prispallen<br />
även när det gäller plagg för<br />
kök och restaurang.<br />
Att Almedahls har hängt med i<br />
snart 150 år saknar inte betydelse.<br />
Men i ärlighetens namn har det hänt<br />
väldigt mycket sedan Charles Hill<br />
startade väveriet år 1862. Dagens<br />
kunder ställer helt andra krav och<br />
produktionen har naturligtvis<br />
förändrats. Inte minst har den glödheta<br />
klimatfrågan s<strong>att</strong> ett helt nytt<br />
fokus på textilindustrin. På Alme-<br />
Regional representation i Sverige:<br />
rikstäckande, för mer information<br />
ring 0322-66 93 00.<br />
Aktuellt ramavtalsområde:<br />
Arbetskläder för vård & Omsorg,<br />
Kök & restaurang<br />
”Almedahls är ett stycke historia.<br />
Men framför allt väldigt mycket<br />
nutid och framtid.”<br />
dahls arbetar vi sedan många år med<br />
Öko-Tex, som är en humanekologisk<br />
märkning som garanterar mycket<br />
låga gränsvärden för kemikalier.<br />
Kläder med funktion<br />
och design<br />
Modeller, sömmar och färgval spelar<br />
roll för dig som går i våra kläder varje<br />
dag. Kläder ska vara sköna <strong>att</strong> jobba<br />
i. Almedahls har lång tradition av <strong>att</strong><br />
utveckla arbetskläder och vi vet <strong>att</strong><br />
funktionen är viktig. Våra kunder<br />
är de bästa recensenterna och vårt<br />
långa, nära samarbete med tvätteribranschen,<br />
har gett oss en betydande<br />
erfarenhet och kunskap. Och ibland<br />
kan kvalitet bokstavligen hänga på en<br />
tråd. På vårt laboratorium säkerställer<br />
vi <strong>att</strong> kläderna klarar våra högt ställda<br />
krav. Krav som måste gälla för textilier<br />
som ska tvättas – om och om igen.<br />
Giltighetstid:<br />
2007-12-11 – 2010-12-31,<br />
med möjlighet till 2 års förlängning<br />
Referenser/ramavtal:<br />
Göteborgs Stad, Haninge Kommun<br />
Landstingets MA-enhet i västervik (landstingstvätteri)<br />
fMv - försvarets materielverk<br />
Kontaktperson:<br />
johannes Samuelsson<br />
telefon: 0322-66 93 05, 0705-11 20 35<br />
telefon växel: 0322-66 93 00<br />
fax: 0322-66 93 49<br />
E-post: js@almedahls.nu<br />
info@almedahls.nu<br />
Hemsida:<br />
www.almedahls.nu<br />
AvtALSnYTT / KOMMENtUS<br />
Det är enkelt <strong>att</strong> prova och<br />
du har flera valmöjligheter<br />
Det ska vara enkelt och roligt <strong>att</strong><br />
köpa kläder av oss. Därför åker vi<br />
gärna ut till dig och din arbetsplats så<br />
<strong>att</strong> du och dina kollegor kan prova ut<br />
era arbetskläder i lugn och ro. Då kan<br />
ni också ta del av alla våra modeller<br />
och färger och prova dig fram till ditt<br />
favoritplagg. Och om ni vill profilera<br />
er med tryck eller brodyr på plaggen,<br />
så ordnar vi självklart med det.
Röd Khaki<br />
Vit<br />
Marinblå<br />
design<br />
och<br />
funktion<br />
plagg för<br />
energi på<br />
jobbet<br />
Almedahls Alingsås AB • Box 591 • 441 16 Alingsås • Tel: 0322 - 66 93 00 • www.almedahls.nu
AvtALSnYTT<br />
Avslutade upphandlingar<br />
IT-produkter med tillhörande<br />
tjänster 2008<br />
Det nya avtalet kommer <strong>att</strong> presenteras<br />
närmare i kommande utgåva av<br />
Avtalsnytt.<br />
Upphandlande organisation:<br />
Kommentus<br />
Kontaktperson:<br />
Roland Pettersson<br />
Telefon: 08-709 59 60<br />
Avtalsperiod är 2008-04-01-2010-<br />
03-31.<br />
Brevförmedlingstjänster<br />
Sk<strong>att</strong>everket inleder en ny brevupphandling<br />
för sydöstra Sverige.<br />
Upphandlande organisation<br />
Sk<strong>att</strong>everket<br />
Kontaktperson<br />
Nils-Gunnar Sträng<br />
E-post:<br />
nils.gunnar.strang@sk<strong>att</strong>everket.se<br />
En del av ramavtalsområdet brevförmedling<br />
är avtalslöst. Detta beror<br />
på <strong>att</strong> ramavtalet med Postexperten<br />
i Scandinavien AB hävdes i februari<br />
2008 eftersom leverantören inte haft<br />
tillräcklig kapacitet för <strong>att</strong> sköta sitt<br />
uppdrag.<br />
Sk<strong>att</strong>everket avser därför <strong>att</strong> under<br />
sommaren/hösten 2008 påbörja en<br />
ny ramavtalsupphandling av brevförmedlingstjänster<br />
för berörda<br />
områden.<br />
Upphandlingen kommer <strong>att</strong><br />
omf<strong>att</strong>a postnummerområden i<br />
sydöstra Sverige, där bl.a. följande<br />
orter ingår: Hässleholm, Kristianstad,<br />
Olofström, Karlshamn,<br />
Ronneby, Tingsryd, Växjö, Karlskrona,<br />
Kalmar, Nybro, Högsby,<br />
Borgholm och Oskarshamn.<br />
Nytt ramavtal för de aktuella<br />
områdena beräknas komma <strong>att</strong><br />
tecknas under januari 2009 och gälla<br />
för avrop från och med den 1 april<br />
2009.<br />
Lös köksutrustning<br />
– förlängning<br />
Försvarsmakten (FMLOG) har för<br />
avsikt <strong>att</strong> förlänga befintligt ramavtal<br />
med Menigo Foodservice AB (tidigare<br />
ICA Meny AB), inom området<br />
för lös köksutrustning.<br />
Avtalet gäller bland annat för<br />
avrop av köksmaskiner, knivar,<br />
kantiner och kärl. Med förlängning<br />
är avtalet giltigt till och med den 31<br />
maj 2009.<br />
Upphandlande organisation<br />
Försvarsmakten (FMLOG)<br />
Kontaktperson<br />
Christina Holm<br />
Telefon: 0589-406 01<br />
E-post: christina.holm@mil.se<br />
Planerade upphandlingar<br />
Hygien och städprodukter<br />
Verket för högskoleservice (VHS<br />
upphandling) har startat arbetet<br />
med en ny upphandling av det statligt<br />
ramavtal för hygien och städprodukter.<br />
Det nuvarande avtalet går ut<br />
den 14 november 2008.<br />
Upphandlande organisation<br />
Verket för högskoleservice<br />
Kontaktperson<br />
Annette Annerstig<br />
E-post: annette.annerstig@vhs.se<br />
En mindre förstudie har genomförts<br />
och arbetet med förfrågningsunderlaget<br />
har påbörjats.<br />
Rekryteringskonsulter<br />
Kommentus Gruppen AB genomför<br />
upphandling av rekryteringskonsulter.<br />
Ansvarig upphandlare<br />
Sinikka Suutari<br />
Telefon: 08-709 59 15<br />
E-post: sinikka@kommentus.se<br />
Upphandlingen avser<br />
Kommunernas redovisade behov<br />
resulterar i <strong>att</strong> Kommentus avser<br />
genomföra upphandling av rekryteringskonsulter<br />
dels ”search” och dels<br />
övriga rekryteringskonsulter.<br />
Annonsering<br />
Upphandlingen planeras <strong>att</strong> annonseras<br />
i vecka 15, 2008.<br />
Planerad avtalsperiod<br />
Avtalstid planeras till tidigast den<br />
1 september 2008 t.o.m. 30 augusti<br />
2011, med 1 års förlängningsmöjlighet.<br />
Vitvaror 2008<br />
Kommentus inbjuder till samordnad<br />
upphandling av storköksmaskiner-,<br />
fastighetstvättmaskiner och vitvaror.<br />
Ansvarig upphandlare<br />
Jeanette Hemmingsson<br />
Telefon: 08-709 59 63<br />
E-post: jeanette.hemmingsson@<br />
kommentus.se<br />
Upphandlingen<br />
omf<strong>att</strong>ar tre delområden<br />
Upphandlingen omf<strong>att</strong>ar köp av<br />
produkter inom nedan angivna tre<br />
(3) delområden inklusive installation<br />
och service. Möjlighet ges till leverantören<br />
<strong>att</strong> offerera på ett eller flera<br />
delområden. Avtal avses <strong>att</strong> tecknas<br />
med upp till tre (3) leverantörer<br />
inom varje delområde för respektive<br />
upphandlande enhet.<br />
A. Vitvaror och hushållsprodukter<br />
(Vitvaror avses t.ex. kyl, tvättmaskin,<br />
ugn, spis m.m. med hushållsprodukter<br />
avses t.ex. dammsugare,<br />
köksapparater etc. för hushållsbruk)<br />
B. Fastighetstvättmaskiner (Tvättstugemaskiner,<br />
torkskåp, mopptvättmaskiner,<br />
manglar)<br />
C. Storköksmaskiner<br />
Inbjudan<br />
Inbjudan <strong>att</strong> delta i samordnad<br />
upphandling skickades till de<br />
upphandlande enheterna (cirka 1<br />
300) den 16 januari 2008.<br />
Sista anmälningsdatum<br />
Sista dag <strong>att</strong> för upphandlande enhet<br />
<strong>att</strong> inkomma med upphandlingsfullmakt<br />
var den 3 mars 2008.<br />
A v t a l s t i d<br />
Avtalet tecknas för tre (3) år med<br />
möjlighet för Kommentus <strong>att</strong><br />
förlänga avtalet med upp till ett (1)<br />
år. Avtalet beräknas träda i kraft<br />
under slutet av oktober eller början<br />
av november 2008.<br />
Övrig information<br />
En mer detaljerad tidplan samt<br />
annan nödvändig information<br />
gällande upphandlingen kommer <strong>att</strong><br />
meddelas underhand.
Pågående upphandlingar<br />
Tjänstekort<br />
Rikspolisstyrelsen har ansvaret för<br />
ramavtal avseende tjänstekort och<br />
nuvarande ramavtal upphör 2008-<br />
08-31.<br />
Upphandlande organisation<br />
Rikspolisstyrelsen<br />
Kontaktperson<br />
Bo Stålhammar<br />
E-post: bo.stalhammar@polisen.se<br />
Utvärderingskriterier<br />
Det ekonomiskt mest fördelaktiga<br />
med hänsyn till nedan angivna kriterier;<br />
1. Pris 40%<br />
2. Leveranstid 35%<br />
3. Börkravspoäng 20%<br />
4. Säkerhetsmedvetande 5%<br />
Sammanf<strong>att</strong>ning av upphandlingsarbetet:<br />
En referensgrupp för framtagning<br />
av förfrågningsunderlag s<strong>att</strong>es ihop i<br />
oktober 2007.<br />
Förfrågningsunderlaget var klart<br />
2008-02-12.<br />
Upphandlingen annonserades<br />
2008-02-18<br />
Rikspolisstyrelsen har beslutat <strong>att</strong><br />
förlänga anbudstiden avseende tjänstekort<br />
<strong>att</strong> gälla till och med 17 april<br />
2008.<br />
På grund av <strong>att</strong> skallkravet i bilaga<br />
5a vad gäller <strong>att</strong> kortet skall förses<br />
med SIS-symbolen i relief har tagits<br />
bort så har Rikspolisstyrelsen även<br />
förlängt anbudstiden.<br />
eID 2008<br />
Ramavtalsupphandling eID 2008 är<br />
publicerad i Europeiska Unionens<br />
Tidning (EUT).<br />
Upphandlande organisation<br />
Verva<br />
Kontaktperson<br />
Irene Andersson<br />
E-post: irene.andersson@verva.se<br />
Syftet med upphandlingen är <strong>att</strong> <strong>välja</strong><br />
leverantörer som både kan tillhandahålla<br />
myndigheterna eID-tjänster för<br />
kontroll av e-legitimationer och kan<br />
utfärda e-legitimationer till stora<br />
grupper användare i enligt med de<br />
krav som staten ställer.<br />
Verva avser <strong>att</strong> teckna ramavtal<br />
med leverantörer som redan har<br />
försett ett stort antal privatpersoner<br />
i Sverige med någon form av medel<br />
för elektronisk identifiering och som<br />
omgående kan förse dessa med e-legitimationer<br />
enligt statens krav.<br />
De leverantörer som Verva tecknar<br />
ramavtal med svarar helt för de e-legitimationer<br />
man utfärdar, för avtal<br />
och kontakter med privatpersoner<br />
och för <strong>att</strong> detta som helhet bildar<br />
en infrastruktur för e-legitimationer<br />
och e-underskrifter som uppfyller de<br />
krav som staten ställer.<br />
Målet är <strong>att</strong> de privatpersoner som<br />
skaffar e-legitimationer ska kunna<br />
använda dessa för <strong>att</strong> legitimera sig<br />
elektroniskt och utföra e-underskrifter<br />
i samband med alla offentliga<br />
e-tjänster som kräver detta.<br />
Upphandlingen kommer <strong>att</strong><br />
genomföras som en förhandlad<br />
upphandling enligt lagen<br />
(1992:1528) om offentlig upphandling<br />
(LOU), kap. 5.<br />
Datakommunikation,<br />
nätverk och telefoni<br />
Upphandlingen Datakommunikation,<br />
nätverk och telefoni 2008<br />
(Dante) är annonserad i EUT.<br />
Upphandlande organisation<br />
Verva<br />
Kontaktperson<br />
Inger Höglund<br />
E-post: inger.hoglund@verva.se<br />
Följande upphandlingsområden<br />
genomförs som Förhandlad upphandling<br />
enligt lagen (2007:1091) om<br />
offentlig upphandling (LOU).<br />
Kommunikation som tjänst –<br />
upphandlingsområde A<br />
Fasta- och mobila operatörstjänster<br />
samt transmissionstjänster –<br />
upphandlingsområde C<br />
Följande upphandlingsområden<br />
genomförs som Selektiv upphandling<br />
enligt lagen (2007:1091) om<br />
offentlig upphandling (LOU).<br />
Kommunikationsutrustning –<br />
upphandlingsområde B<br />
Telefoner, kommunikationsutrustning<br />
och tillbehör - upphandlingsområde<br />
D<br />
Sista ansökningsdag är 2008-05-05.<br />
Verva avser <strong>att</strong> besluta vilka anbudssökande<br />
som ska inbjudas <strong>att</strong><br />
inlämna anbud under augusti 2008.<br />
Verva planerar <strong>att</strong> sända ut förfrågningsunderlag<br />
till utvalda anbudssökande<br />
i anslutning till ovanstående<br />
beslut. Tilldelningsbeslut planeras i<br />
december 2008.<br />
Verva kommer under april/maj<br />
<strong>att</strong> skicka ut inbjudan till kommuner<br />
och landsting <strong>att</strong> delta genom fullmakt.<br />
Inrikes hotelltjänster<br />
Försvarsmakten (FMLOG) har inlett<br />
ny upphandling av inrikes hotelltjänster.<br />
Sista dag <strong>att</strong> lämna anbud är<br />
den 9 april 2008.<br />
Upphandlande organisation<br />
Försvarsmakten (FMLOG)<br />
Kontaktperson<br />
Ingela Mildton-Patzelt,<br />
Telefon 08-514 390 92<br />
E-post: ingela.mildton-patzelt@mil.se<br />
El 2009-01<br />
Kommentus Gruppen AB genomför<br />
samordnad upphandling av elenergi.<br />
Ansvarig upphandlare<br />
Tony Hansson<br />
Telefon: 08-709 59 65<br />
E-post: tony.hansson@kommentus.se<br />
Sista anbudsdag<br />
Sista dag <strong>att</strong> inkomma med anbud<br />
var den 10 mars 2008.<br />
Avtalsstart<br />
Leveransstart är den 1 januari 2009.<br />
Personaluthyrning – Administrativ<br />
personal med mera<br />
Kommentus Gruppen AB genomför<br />
upphandling av personaluthyrning -<br />
administrativ personal m.m.<br />
Ansvarig upphandlare<br />
Sinikka Suutari<br />
Telefon: 08-709 59 15<br />
E-post: sinikka@kommentus.se<br />
Upphandlingen avser<br />
Kommunernas redovisade behov<br />
resulterar i <strong>att</strong> Kommentus avser<br />
genomföra upphandling av administrativa<br />
tjänster, information- och<br />
marknadsföringspersonal samt<br />
IT-personal.<br />
Område administrativa tjänster<br />
kommer <strong>att</strong> utökas med ett antal<br />
andra tjänster som man anmält<br />
behov av.<br />
Det är bibliotikarie, biblioteksassistenter,<br />
kompetensutvecklare,<br />
bygglovshandläggare, innesäljare,<br />
säljadministratör, chaufför med<br />
c-kort och vissa fastighetsrelaterade<br />
drifttjänster.<br />
Sista anbudsdag<br />
Sista dag <strong>att</strong> inkomma med anbud<br />
var den 4 april 2008.<br />
Planerad avtalsperiod<br />
Avtalstid planeras till tidigast 1 juli<br />
2008 t.o.m. 30 juni 2011, med 1 års<br />
förlängningsmöjlighet.
Tid och facklig-<br />
politisk retorik<br />
Våra politiker undviker klokt nog <strong>att</strong> försöka<br />
detaljstyra våra liv, men användningen av vår tid<br />
vill dom gärna reglera. främst gäller det arbetstiden,<br />
som ju i sin tur bestämmer utrymmet för<br />
fritiden. Men hur bör då balansen mellan arbete<br />
och privatliv se ut? Vem har svaret?<br />
Att väsentliga frågor om arbetstidens<br />
psyko-sociala betydelse saknar entydiga<br />
svar kan knappast förklara <strong>att</strong><br />
de under senare år hamnat utanför<br />
den politiska deb<strong>att</strong>en. Snarare har<br />
de ekonomiska realiteterna lagt<br />
en hämsko på diskussionerna om<br />
lagstiftad arbetstidsförkortning. Men<br />
i TVs Agenda den 16 mars återuppväcktes<br />
något överraskande frågan<br />
och detta trots de negativa erfarenheterna,<br />
som rapporterats från både<br />
Tyskland och Frankrike. Möjligen<br />
berodde det nymornade intresset<br />
på erfarenheterna från en Toyotaverkstad<br />
i Göteborg, som utgör det<br />
hittills enda exemplet i Sverige på<br />
framgångsrik tillämpning av arbetstidsförkortning.<br />
De politiska partier och fackliga<br />
organ som i sina program alltjämt<br />
bibehåller kravet på arbetstidsförkortning,<br />
hanterar frågan på samma<br />
sätt som den om införandet av republik<br />
i Sverige. Visionen lever kvar,<br />
men bedöms uppenbarligen inte<br />
som förenlig med den ekonomiska<br />
och politiska verkligheten. Det är<br />
få som idag tror <strong>att</strong> samhälleliga<br />
funktioner och levnadsstandard kan<br />
Det enda vi har är oss<br />
Det finns stunder i livet som jag<br />
aldrig kommer <strong>att</strong> glömma. Stunder<br />
som har etsat sig fast. Stunder som<br />
har varit så berörande <strong>att</strong> de sedan<br />
har kommit <strong>att</strong> bli avgörande för<br />
min forts<strong>att</strong>a vandring. Vissa har<br />
kommit, andra gått, några har<br />
kommit tillbaka medan vissa vandrat<br />
bort.<br />
Vissa har gett så mycket gott,<br />
medan andra slitit sönder.<br />
Varje gång har jag haft valmöjligheten<br />
<strong>att</strong> <strong>välja</strong> hur jag skall ta hand<br />
om det jag fått.<br />
Det tog ett tag innan jag insåg<br />
<strong>att</strong> de möten som fördärvat kunde<br />
omvandlas och ur det födas något<br />
gott.<br />
Det tog ett tag innan jag insåg <strong>att</strong><br />
varje stund är upp till mig.<br />
Det tog ett tag innan jag insåg <strong>att</strong><br />
66<br />
upprätthållas på nuvarande nivå om<br />
tex 36 timmars arbetsvecka införs.<br />
Däremot är det många som tror<br />
<strong>att</strong> en sådan reform skulle innebära<br />
mindre påfrestningar i vardagen,<br />
mindre stress och ökade möjligheter<br />
<strong>att</strong> få ihop livspusslet. Detta måste<br />
ses som ett rimligt antagande. Likafullt<br />
existerar det vare sig kunskap<br />
eller ens politisk-facklig uppf<strong>att</strong>ning<br />
om hur balansen mellan arbete och<br />
privatliv borde se ut om man kunde<br />
bortse från de ekonomiska konsekvenserna?<br />
Vad är önskvärt i psykosocial<br />
mening? Skulle 30 timmars<br />
arbetsvecka ge optimal livskvalitet?<br />
20 timmar? Ju mindre desto bättre?<br />
Det vore onekligen av intresse <strong>att</strong><br />
från företrädarna för arbetstidsförkortning<br />
få besked om deras uppf<strong>att</strong>ning<br />
i denna hypotetiska fråga, som<br />
bortser från de ekonomiska aspekterna,<br />
men berör den grundläggande<br />
synen på arbete och mänskliga<br />
behov.<br />
Under senaste decennier har<br />
kraven på meningsfull fritid kommit<br />
<strong>att</strong> bli allt högre i våra ambitioner<br />
till personlig utveckling, bättre<br />
hälsa, tätare familjeliv och större<br />
jag alltid erbjuds valmöjligheten <strong>att</strong><br />
kunna hantera saker på sätt som för<br />
mig är rätt.<br />
Det tog ett tag innan jag insåg<br />
hur viktigt det var <strong>att</strong> hjälpa den<br />
syster som smärtas av sitt dilemma,<br />
<strong>att</strong> stå kvar främst då.<br />
Det tog ett tag innan jag insåg <strong>att</strong><br />
det inte bara handlade om mig, utan<br />
även om dig och alla er andra.<br />
Insåg <strong>att</strong> det handlade om <strong>att</strong> vara<br />
avstämd med mitt innersta och då<br />
även ta ansvar för det. Att stå upp<br />
för min röst. Att be om mod när<br />
stunden är svår. Att det handlade om<br />
<strong>att</strong> tillåta mig leva fullt ut. Rakt av.<br />
Rätt upp och ner.<br />
Det har haft sitt pris. Vissa har<br />
tyckt <strong>att</strong> det har varit till ett jävla<br />
besvär, medan andra har förstått.<br />
Här har frukterna av gången sådd<br />
engagemang i barnens aktiviteter.<br />
Därför kan man fråga sig om den<br />
stress som idag tillskrives svårigheterna<br />
<strong>att</strong> få ihop livspusslet beror på<br />
40-timmars arbetsvecka eller ökade<br />
fritidsambitioner. Kan det rent av<br />
vara så <strong>att</strong> varje arbetstidsförkortning<br />
med automatik leder till ytterligare<br />
expansion av fritidsaktiviteterna så<br />
<strong>att</strong> livspusslet aldrig går ihop?<br />
Förvisso är det många frågor kring<br />
arbetstiden som söker sitt svar, men<br />
till förvirringen bidrar onekligen de<br />
politiska partier och fackliga organ<br />
fötts. Här har ordet livskvalitet fått<br />
en mening.<br />
Detta är så lätt <strong>att</strong> glömma bort.<br />
Så lätt <strong>att</strong> glömma av <strong>att</strong> ge den där<br />
varma uppbackningen och klappen<br />
på axeln. Så lätt <strong>att</strong> bli fartblind. Så<br />
lätt <strong>att</strong> sätta kronor och ören före<br />
vårt mänskliga rum.<br />
Just detta, hoppas jag, <strong>att</strong> jag äger<br />
klarsyn nog <strong>att</strong> <strong>välja</strong> bort.<br />
Tänker på alla er som inte har<br />
glömt av <strong>att</strong> vi alla är människor före<br />
allt annat. Alla er som så väl vet om<br />
vikten av <strong>att</strong> tillåta känslor, liv, hopp.<br />
Tänker på dig som äger mitt hjärta.<br />
Tack.<br />
Tina Lundberg<br />
som nu förespråkar arbetstidsförkortning<br />
dvs mindre än 40 timmar<br />
per vecka och samtidigt kräver <strong>att</strong><br />
alla skall ha rätt till heltid dvs 40<br />
timmar per vecka. Förklara det, den<br />
som kan? Överhuvudtaget borde vi<br />
i arbetstidsfrågan kunna förvänta oss<br />
mindre av ogenomtänkt retorik och<br />
mer av kunskap, sans och vett hos<br />
våra politiska och fackliga representanter.<br />
Monica Johansson<br />
Offentliga Affärer 2 2008 | www.offentligaaffarer.se
1. 2. 3.<br />
Ingen vet hur morgondagen ser ut.<br />
God morgon! I dag kan allt hända, men med Agresso affärssystem är du alltid<br />
förberedd. Agresso är ett förändringsvänligt system som smidigt kan anpassas<br />
till nya behov. Oavsett om ditt företag växer snabbt eller har ett högt<br />
förändringstempo. En investering i Agresso är en investering i framtiden.<br />
Vill du veta mer: www.agresso.se<br />
Affärssystem utan bäst före-datum
posttidning<br />
rEtUrADrESS:<br />
Hexanova Media Group Ab<br />
fiskhamnsgatan 2, 414 58 Göteborg<br />
SVERIGES LEDANDE<br />
KORT- OCH BETALNINGS-<br />
TJÄNSTER FÖR<br />
STATLIGA MYNDIGHETER.<br />
eurocard.se<br />
Med Eurocard får ni smartare<br />
administration, istället för många<br />
fakturor från olika håll samlas allt<br />
på en faktura. Vilket spar både tid<br />
och pengar. Men Eurocard erbjuder<br />
även system för sammanställning,<br />
analys och uppföljning av era inköp.<br />
Ni får bättre ordning på kostnaderna,<br />
helt enkelt. Och vill ni ha kort<br />
med specifik köpgräns för respektive<br />
innehavare, väljer ni inköpskortet<br />
Purchasing. Detta är några av<br />
anledningarna till <strong>att</strong> Eurocard<br />
utsågs till nummer ett i det statliga<br />
ramavtalet inom kort- och betalningstjänster.<br />
För fler, kontakta oss gärna.<br />
Välkommen in på eurocard.se,<br />
eller ring vår försäljningsavdelning<br />
på 08-14 67 45.