Fyra nya ramavtal klara - Textalk Webnews
Fyra nya ramavtal klara - Textalk Webnews
Fyra nya ramavtal klara - Textalk Webnews
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vårt budskap till myndigheterna är att de ska välja<br />
bastjänstpaket och övriga tjänster enligt den rangordning<br />
som Riksgälden har gjort. Om myndigheten<br />
har särskilda skäl att göra en annan prioritering<br />
ska man dokumentera detta.<br />
Gäld är ett gammalt svenskt<br />
ord som betyder skuld<br />
Myndigheten som hanterar<br />
rikets skuld heter därför Riksgälden.<br />
Styrelsen utses av<br />
regeringen som också tillsätter<br />
högste chefen, riksgäldsdirektören,<br />
som för närvarande är Bo<br />
Lundgren, Riksgälden rapporterar<br />
till Finansdepartementet.<br />
Historia<br />
Riksgälden grundades 1789 för att skapa ordning<br />
i statens finanser. Under hela 1700-talet växte<br />
statsskulden och inflationen härjade. När statens<br />
utgifter var större än statens inkomster fanns<br />
två vägar att gå – att låna utomlands i de stora<br />
handelsstäderna eller ge ut <strong>nya</strong> sedlar och mynt.<br />
1789 övertog ständerna (riksdagen) ansvaret för<br />
och kontrollen över den växande statsskulden.<br />
Krig ökar statsskulden<br />
Året före, 1788, hade Gustav III startat krig mot<br />
Ryssland. För att finansiera kriget gav Riksgälden<br />
ut skuldsedlar, riksdaler riksgälds. Under kriget<br />
var det svårt att låna utomlands. Kungen hade,<br />
trots riksdagens försök att ta makten över statsskulden,<br />
stort inflytande över Riksgälden ända<br />
fram till 1792, då han mördades under en maskeradbal<br />
på Operan.<br />
För<strong>nya</strong>d konkurrensutsättning<br />
gav lägre priser<br />
Ytterligare ett sätt för att nå bra avtal var att låta<br />
de mest betalningsintensiva myndigheterna göra<br />
en för<strong>nya</strong>d konkurrensutsättning för de tjänster<br />
där antalet transaktioner är mer än en miljon per<br />
år. Även här hade vi användning av databasen<br />
med vars hjälp vi kunde sortera ut de berörda<br />
myndigheterna. Anledningen till att vi valde en<br />
för<strong>nya</strong>d konkurrensutsättning för dessa delar, var<br />
att de fyra mest betalningsintensiva myndigheterna<br />
står för runt 70 procent av kostnaderna för<br />
betalningsförmedlingen. Och eftersom vi valde att<br />
endast tillämpa en för<strong>nya</strong>d konkurrensutsättning<br />
på drygt en handfull tjänster bedömde vi att prisbilden<br />
för de mindre myndigheterna inte skulle<br />
påverkas nämnvärt.<br />
– Det visade sig i efterhand att den för<strong>nya</strong>de<br />
konkurrensutsättningen fick en stor effekt på<br />
priset berättar Per Franzén.<br />
Både standardiserade och skräddarsydda tjänster<br />
Avtalen innehåller betalningstjänster som<br />
bankerna i stor utsträckning även erbjuder företag<br />
och privatpersoner.<br />
– Standardiserade tjänster som OCR, autogiro<br />
och löneutbetalningar blir naturligtvis billigare<br />
att använda än tjänster som kräver skräddarsydda<br />
format. Men det finns också tjänster och delar i<br />
avtalen som innehåller specifika krav för staten<br />
säger Per Franzén. Detta gäller bl.a. teknik, säkerhetslösningar,<br />
likviditetshantering och återrapportering.<br />
Olika riksdaler<br />
Vid den här tiden gav både Riksbanken och<br />
Riksgälden ut sedlar, riksdaler banco respektive<br />
riksdaler riksgälds. Riksbankens riksdaler kunde<br />
lösas in mot silver och Riksbanken var enligt lag<br />
tvungen att ha silver som motsvarande minst två<br />
tredjedelar av den utestående mängden sedlar.<br />
Någon sådan begränsning hade inte Riksgälden.<br />
Riksdaler riksgälds<br />
Från början användes riksdaler riksgälds som en<br />
skuldsedel enbart för att betala smedjor, bruk och<br />
bönder för krigsförnödenheter. Men skuldsedlarna<br />
blev snabbt populära också hos allmänheten som<br />
använde dem som betalningsmedel. Skuldsedlarna,<br />
riksdaler riksgälds, hade nämligen lägre<br />
valörer än riksbankens riksdaler. Men eftersom<br />
riksdaler riksgälds inte kunde lösas in mot silver<br />
sjönk de efterhand i värde.<br />
Riksgälden och statsfinanserna<br />
Riksgälden är statens finansförvaltning och har<br />
ansvar för tre områden som alla påverkar Sveriges<br />
ekonomi.<br />
Dels är man statens internbank och ansvarar för<br />
statens betalningar och myndigheterna kan låna<br />
och måste placera sina överskottspengar hos Riksgälden.<br />
Om staten har större utgifter än inkomster<br />
lånar Riksgälden upp de pengar som behövs. Vid<br />
överskott minskar Riksgälden på statsskulden.<br />
Dels förvaltar man statsskulden. Uppdraget är<br />
AVTALSNYTT<br />
Kraven på likviditetshantering är speciella<br />
eftersom myndigheterna endast använder bankerna<br />
för att förmedla betalningar. När myndigheterna<br />
haft större inbetalningar än utbetalningar i en<br />
bank överför banken pengar till Riksgälden och<br />
vice versa. Ett annat specifikt krav gäller återrapportering<br />
till den nämnda databasen.<br />
Per Franzén<br />
att göra det till så låga räntekostnader som möjligt<br />
utan att ta för stora risker. För att finansiera statsskulden<br />
säljer Riksgälden obligationer och statsskuldväxlar.<br />
Riksgälden ger också statliga garantier och lån.<br />
När man ger en garanti eller ett lån, värderar man<br />
risken och för denna risk tar man ut en avgift.<br />
Avgifterna ska täcka kostnaderna för förluster på<br />
lång sikt.<br />
Garantier och utlåning<br />
Riksgälden ger garantier och lån till både statliga<br />
och privata företag. För att kunna göra det behövs<br />
ett beslut från riksdag och regering.<br />
Den främsta anledningen till att staten ger<br />
garantier och lån är att det ibland är svårt för<br />
företag att få låna pengar även om de är kreditvärdiga.<br />
Det kan exempelvis bero på att kreditmarknaden<br />
inte alltid fungerar perfekt eller på att en del<br />
projekt har politiska risker som banker har svårt<br />
att värdera och därför väljer att avstå från. Riksgäldens<br />
största garantier och lån finns inom investeringar<br />
i infrastruktur, som exempelvis Botniabanan,<br />
Arlandabanan (A-Train) och de svenska<br />
landanslutningarna till Öresundsbron (Svedab).<br />
Man har också gett lån till Saab och Volvo Aero i<br />
samband med flygplansprojektet Airbus 380.