Fyra nya ramavtal klara - Textalk Webnews
Fyra nya ramavtal klara - Textalk Webnews
Fyra nya ramavtal klara - Textalk Webnews
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
AVTALSNYTT<br />
Lyckad upphandling minskar<br />
statens kostnader för betalningsförmedling<br />
Riksgälden bedömer att staten kommer att spara omkring 50<br />
miljoner kronor per år (eller 30 procent) med hjälp av de <strong>nya</strong><br />
<strong>ramavtal</strong> som tecknats med Nordea, SEB och Swedbank. De <strong>nya</strong><br />
avtalen löper från den 1 april 2007 till den 31 mars 2010. Därefter<br />
har Riksgälden möjlighet att förlänga avtalen ytterligare ett år.<br />
De lägre kostnaderna beror till hälften på lägre priser i de <strong>nya</strong><br />
avtalen och till hälften på att myndigheterna tydligare styrs att<br />
byta till de mest effektiva (och högst rangordnade) tjänsterna hos<br />
respektive <strong>ramavtal</strong>sbank.<br />
Bakgrunden till avtalen är att Riksgälden har i<br />
uppdrag av regeringen att utveckla det statliga<br />
betalningssystemet. I detta uppdrag ingår att<br />
vart tredje år upphandla <strong>nya</strong> <strong>ramavtal</strong> för betalningstjänster.<br />
Upphandlingen ska täcka de 270<br />
myndigheternas behov av betalningstjänster.<br />
Betalningstjänsterna behövs för att utföra betalningar<br />
i den egna verksamheten, som till hyror<br />
och löner. Men tjänsterna behövs även för att vissa<br />
myndigheter ska kunna utföra betalningar som<br />
är kopplade till deras specifika uppdrag, som att<br />
betala ut pensioner och olika typer av bidrag eller<br />
att ta emot skatter.<br />
Omslutningen i det statliga<br />
betalningssystemet är större än BNP<br />
Förra året gjordes sammanlagt 123 miljoner<br />
betalningar i det statliga betalningssystemet.<br />
Omslutningen uppgick till cirka 4 200 miljarder<br />
kronor vilket är ungefär 1,5 gånger så mycket som<br />
Sveriges bruttonationalprodukt under samma år.<br />
För att förmedla dessa betalningar ersatte myndigheterna<br />
bankerna med 152 miljoner kronor. De<br />
<strong>nya</strong> avtalen gör att motsvarande kostnader de<br />
kommande åren kan komma ner till runt 100<br />
miljoner kronor, bedömer Riksgälden.<br />
Information en nyckel till bra avtal<br />
– Det finns flera förklaringar till varför avtalen<br />
blev så här bra, säger Per Franzén projektansvarig<br />
för upphandlingen vid Riksgälden. Den viktigaste<br />
förklaringen är att vi hade god kunskap kring tjänsterna<br />
vi skulle upphandla. Det gjorde att vi hade<br />
möjlighet utforma upphandlingen så att vi kunde<br />
dra nytta av de <strong>nya</strong> EU-direktiven för offentlig<br />
upphandling, vilket bl.a. innebär att <strong>ramavtal</strong>sleverantörerna<br />
måste rangordnas och/eller utsättas<br />
för en för<strong>nya</strong>d konkurrensutsättning.<br />
– Eftersom vi hade god kunskap om vad som<br />
skulle upphandlas kunde vi på ett strukturerat sätt<br />
även arbeta med frågan om hur upphandlingen<br />
skulle göras, menar Per Franzén. I det omfattande<br />
förfrågningsunderlag på ca 200 sidor som togs<br />
fram var vi tydliga med att ange de principer som<br />
skulle gälla för utvärdering och rangordning. Här<br />
definierade vi också de prismodeller som bankerna<br />
skulle tillämpa för respektive tjänst. Detta var<br />
viktigt för att kunna utvärdera och rangordna<br />
tjänsterna på ett så rättvisande sätt som möjligt.<br />
– Jag tror att denna tydlighet, tillsammans att<br />
bankerna visste att de måste få en hög rangordning<br />
för att få affärer i avtalen, hade stor betydelse<br />
till varför bankerna ansträngde sig extra hårt, säger<br />
Per Franzén.<br />
AVTALSnyTT #5 2007<br />
Databas till stor hjälp<br />
Mycket av den kunskap vi har kring betalningsverksamheten<br />
har vi byggt upp med hjälp av information<br />
från vår egen databas i SITS (Samordnat<br />
IT stöd för Statliga betalningar). I databasen finns<br />
bl.a. statistik över hur myndigheterna använt<br />
sig av olika betalningstjänster, vilka banker som<br />
använts och kostnaden för detta. Databasen fylls<br />
dagligen på med ny information från bankerna via<br />
filöverföring.<br />
– Databasen var ett fantastiskt hjälpmedel både<br />
när vi arbetade fram prismodellerna och då vi<br />
strukturerade upphandlingen i övrigt, fortsätter<br />
Per Franzén.<br />
Bastjänstpaket till mindre myndigheter<br />
Med hjälp av databasen kunde vi få fram de<br />
tjänster som flertalet myndigheterna använder.<br />
Tanken var att vi ville skapa ett bastjänstpaket för<br />
att göra det enkelt för små myndigheter att avropa<br />
avtalen. För de mindre myndigheterna är det i<br />
regel av kostnadsskäl inte motiverat att använda<br />
flera banker. När utvärderingen av bastjänstpaketet<br />
var klar visade det sig att Nordea rangordnades<br />
på första plats medan SEB och Swedbank<br />
delade på andraplatsen.<br />
Rangordning av enskilda<br />
tjänstetyper upprätthåller konkurrensen<br />
EU-direktiven kring rangordning skulle kunna ha<br />
lett till en situation där staten blivet beroende av<br />
en enda bank för betalningsförmedling. För att<br />
minska denna risk valde vi att även rangordna 31<br />
st separata typer av betalningstjänster.<br />
– Som ansvariga för det statliga betalningssystemet<br />
ser Riksgälden både praktiska och säkerhetsmässiga<br />
skäl till att ha flera <strong>ramavtal</strong>sbanker,<br />
menar Per Franzén. Av effektivitets- och kostnadsmässiga<br />
skäl är det naturligtvis också en fördel när<br />
flera banker konkurrerar om att få utföra samma<br />
betalningar.<br />
– Eftersom vi sen tidigare visste att bankerna<br />
är olika starka på olika områden såg vi här ett sätt<br />
att kunna bibehålla konkurrenssituationen och<br />
samtidigt styra myndigheterna till att utnyttja de<br />
bästa delarna i respektive banks avtal.<br />
Nordea rangordnades, som nämnts, högts för<br />
bastjänstpaketet medan SEB rangordnades högst<br />
för utlandsbetalningar och Swedbank för autogirobetalningar.<br />
Exakt hur marknadsandelarna<br />
mellan bankerna kommer att fördelas med de <strong>nya</strong><br />
avtalen är för tidigt att säga. Men det är något som<br />
vi följer på månadsbasis.<br />
Staten betraktat som koncern<br />
Staten kan jämföras med en koncern bestående<br />
av 270 dotterbolag, där Riksgälden är<br />
koncernens centrala finansförvaltning. Skatteverket<br />
är den myndighet (dotterbolag)<br />
som bidrar med störst inbetalningar medan<br />
Försäkringskassan är den myndighet som<br />
gör störst utbetalningar. Statsskulden är<br />
resultatet av att staten historiskt haft större<br />
utbetalningar än inbetalningar. Riksgälden<br />
ansvarar för det statliga betalningssystemet<br />
och förvaltar statsskulden.