SLU-rapport om svenska bärbranschen (pdf) - Sveriges Radio
SLU-rapport om svenska bärbranschen (pdf) - Sveriges Radio
SLU-rapport om svenska bärbranschen (pdf) - Sveriges Radio
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Skog & Trä<br />
Vindelns Försöksparker 2002:1<br />
En beskrivning av den <strong>svenska</strong><br />
skogs<strong>bärbranschen</strong><br />
Lena Jonsson<br />
Roger Uddstål<br />
<strong>Sveriges</strong> Lantbruksuniversitet ISSN 1403-6398<br />
Vindelns Försöksparker ISBN 91-973519-5-4<br />
1
2<br />
Omslagsbild Gun Lövdahl, Listera
Sammanfattning.....................sid 5<br />
Introduktion...............................sid 6<br />
Bakgrund<br />
Syfte<br />
Material och metoder................sid 6<br />
Arbetsfördelning<br />
Muntliga källor<br />
Skriftliga källor<br />
Undersökningar<br />
Vilda bär i <strong>svenska</strong> skogar........sid 7<br />
Blåbär<br />
Lingon<br />
Hjortron<br />
Bärtillgången idag och i framtiden<br />
Innehållsförteckning<br />
Tillvaratagande av skogsbär i Sverige........sid 11<br />
Utvecklingen av de <strong>svenska</strong> skogsbärens tillvaratagande<br />
Insamlade bärkvantiteter<br />
Plockning av bär<br />
Vad påverkar tillvaratagandet av <strong>svenska</strong> skogsbär?<br />
Insamling och transport<br />
Effekter av insamling och förädling av skogsbär i Västerbottens län<br />
Inköpsorganisation för skogsbär......sid 18<br />
Råvarukvalitet<br />
Förädling av skogsbär.......................sid 20<br />
Industriell rensning av frysta bär s<strong>om</strong> industriråvara<br />
Förädlingsindustri och olika förädlingsprocesser<br />
Slutsatser........sid 22<br />
Referenser......sid 23<br />
Bilaga 1...........sid 24<br />
Lena Jonsson Roger Uddstål<br />
<strong>SLU</strong> SIK<br />
Vindelns Försöksparker Box 7963<br />
922 91 Vindeln 907 19 Umeå<br />
Layout Ulla Nylander, <strong>SLU</strong>, Vindelns Försöksparker<br />
Tryckt av NRA, Umeå, Sverige 2002<br />
3
En beskrivning av den <strong>svenska</strong><br />
skogs<strong>bärbranschen</strong><br />
Sammanfattning<br />
<strong>SLU</strong> och SIK tog under våren 2001 initiativ till<br />
föreliggande branschbeskrivning. Syftet med<br />
branschbeskrivningen är att förmedla mer kunskap<br />
<strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong> och dess förutsättningar.<br />
Förhoppningen är också att en beskrivning ska<br />
kunna underlätta dialogen internt in<strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong><br />
samt gentemot aktörer utanför branschen.<br />
Branschbeskrivningen avhandlar den k<strong>om</strong>mersiella<br />
handeln med skogsbär, d v s blåbär, lingon och<br />
hjortron. Rapporten beskriver huvudsakligen<br />
tillgång och tillvaratagande av vilda bär. Förädlingsindustrin<br />
beskrivs endast översiktligt.<br />
Undersökningar s<strong>om</strong> gjordes i slutet av 1970-talet<br />
visar på att det under ett normalår totalt produceras<br />
ca 500 000 ton vilda bär i de <strong>svenska</strong> skogarna<br />
(Eriksson et al, 1979). Mellanårsvariationen är<br />
mycket stor och ett bra bärår kan det produceras<br />
två till tre gånger mer bär än under ett sämre år.<br />
70-75 % av den totala mängden bär produceras<br />
s<strong>om</strong> regel i Norrland. Iakttagelser bland bärinköpare<br />
indikerar att produktionen av lingon och blåbär<br />
skulle vara under minskande i södra Sverige.<br />
Faktorer s<strong>om</strong> ökat viltbete, svampsjukd<strong>om</strong>ar och<br />
förändrad markanvändning missgynnar bärriset.<br />
Det finns dock ingen undersökning gjord s<strong>om</strong> har<br />
kunnat fastställa att bärproduktionen faktiskt skulle<br />
ha minskat.<br />
Historiskt sett har lingon, p g a goda lagringsegenskaper,<br />
varit vårt mest ekon<strong>om</strong>iskt betydelsefulla<br />
bär och har så förblivit ända in på början av<br />
1990-talet då blåbär tagit över den rollen. År 2000<br />
samlades nästan 14 000 ton bär in för k<strong>om</strong>mersiella<br />
ändamål, varav ca 70% blåbär. Den k<strong>om</strong>mersiellt<br />
plockade bärkvantiteten i Sverige torde årligen<br />
ligga någonstans mellan 10 000 och 20 000 ton<br />
vilda bär, vilket skulle motsvara ca 2-4 % av den<br />
totala bärproduktionen på svensk skogsmark.<br />
Därtill k<strong>om</strong>mer husbehovsplockning. Det finns<br />
således en stor och outnyttjad potential i de vilda<br />
bär s<strong>om</strong> blir kvar i skogen.<br />
Allt färre <strong>svenska</strong>r plockar bär för försäljning.<br />
Uppemot 80% av bärplockarna är utländska<br />
medborgare. Resultat från den skattning av antal<br />
plockare s<strong>om</strong> gjordes visar på att minst 3000<br />
personer plockade bär i Västerbotten säsongen<br />
2000. Omräknat till Sverigenivå skulle detta<br />
motsvara ca 8000 personer. Skogs<strong>bärbranschen</strong><br />
är alltså i det närmast helt beroende av utländska<br />
plockare för att få in <strong>svenska</strong> bär till fryshusen.<br />
Beskattningsreglerna s<strong>om</strong> tillämpas idag i Sverige<br />
på plockning av vilda bär drabbar plockare olika,<br />
beroende på <strong>om</strong> de anses utföra en tjänst åt en<br />
arbetsgivare eller ej. Enligt företrädare för<br />
skogs<strong>bärbranschen</strong> skapar detta problem och<br />
motsättningar mellan bärinköpare och plockare.<br />
På en allt mer global marknad är det den totala<br />
bärtillgången s<strong>om</strong> styr prissättningen, vilket får<br />
till följd att plockarpriserna s<strong>om</strong> regel är satta<br />
redan innan bärsäsongen i Sverige startat.<br />
Bärhandeln i Sverige d<strong>om</strong>ineras av fem stora<br />
bärgrossister, s<strong>om</strong> utgör den sista länken i<br />
inköpskedjan innan bären går till förädlingsindustri<br />
eller exporteras. En viss vidareförädling i form av<br />
infrysning, rensning i avancerade elektroniska<br />
rensningsmaskiner, sortering, paketering och<br />
lagring sker hos grossisterna. Bären köps in,<br />
i främst de fyra nordligaste länen, via ett vitt<br />
förgrenat nätverk av <strong>om</strong>bud. För att säkerställa<br />
råvaruleveranserna och minska på råvaru–<br />
kostnaderna handlar flera av grossisterna också<br />
med bär från exempelvis Polen och Ryssland.<br />
Skogs<strong>bärbranschen</strong> d<strong>om</strong>ineras av ett fåtal stora<br />
aktörer, s<strong>om</strong> bygger en stor del av sin verksamhet<br />
på att handla med bärråvara. Förädlingsgraden<br />
i branschen är låg. De volymmässigt största<br />
produkterna i svensk bärförädlingsindustri är saft<br />
och sylt. Utöver livsmedelsindustrin är hälsokostindustrin<br />
i syd- och mellaneuropa samt Asien en<br />
växande avnämare för de <strong>svenska</strong> skogsbären.<br />
5
6<br />
Introduktion<br />
Bakgrund<br />
Svensk livsmedelsindustri består av ett stort antal<br />
små och medelstora företag s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>gående är<br />
ovana vid internationell konkurrens (Anon, 1997).<br />
Företagen saknar s<strong>om</strong> regel egen forskning och<br />
kontakterna med landets FoU-aktörer är ofta liten.<br />
Under perioden 1998-2001 gen<strong>om</strong>fördes därför<br />
ett nationellt småföretagsprogram för att stärka<br />
konkurrenskraften i svensk livsmedelsindustri.<br />
Huvudmän för programmet var Teknopool AB<br />
och SIK, Institutet för livsmedel och bioteknik AB.<br />
Aktiviteterna i programmet bestod av uppsökande<br />
verksamhet, problemanalys, rådgivning, teknikspridning<br />
samt initiering av utveckling på företagsoch<br />
branschnivå.<br />
In<strong>om</strong> småföretagsprogrammet har det bl a skapats<br />
kontakter med företag in<strong>om</strong> uppköp, infrysning och<br />
förädling av skogsbär i norra Sverige. Under våren<br />
2000 anordnade SIK ett seminarium på temat<br />
bärförädlingsteknik i Vindeln. Deltagande företag<br />
visade stort intresse av att öka sin samverkan.<br />
Den 28 november 2000 bildades därför Skogs<strong>bärbranschen</strong>s<br />
Intresseförening (SBIF) i Umeå.<br />
Föreningens ändamål är att informera <strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong><br />
samt idka opinionsbildning i branschfrågor<br />
av intresse för medlemmarna. Dessut<strong>om</strong><br />
ska föreningen bedriva och verka för kunskapsuppbyggnad,<br />
utveckling och forskning samt<br />
problemlösning in<strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong> till<br />
gagn för medlemmarna.<br />
<strong>Sveriges</strong> Lantbruksuniversitet (<strong>SLU</strong>) och SIK<br />
bedriver sedan tidigare arbete för ett utvecklat<br />
nyttjande av naturresursen skogsbär (Bergsten &<br />
Lundmark, 1998). I arbetet har dock en part in<strong>om</strong><br />
näringslivet saknats då skogsbärsbranschen ej<br />
tidigare haft någon branschorganisation eller annan<br />
form av officiell sammanslutning. I och med<br />
bildandet av SBIF finns det nu en tydlig part s<strong>om</strong><br />
kan medverka i forsknings- och utvecklingsprojekt<br />
på skogsbärssidan.<br />
<strong>SLU</strong> och SIK tog under våren 2001 initiativ till<br />
föreliggande branschbeskrivning. Branschbeskrivningen<br />
avhandlar den k<strong>om</strong>mersiella handeln<br />
med skogsbär d v s huvudsakligen blåbär, lingon<br />
och hjortron. Rapportens tyngdpunkt ligger vid<br />
insamling av vilda bär. Till följd av bristande<br />
resurser samt för att inte röja affärskonfidentiell<br />
information har skogsbärens vidarförädling inte<br />
beskrivits lika utförligt.<br />
Syfte<br />
Syftet med föreliggande arbete är att förmedla<br />
mer kunskap <strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong> och dess<br />
förutsättningar. Förhoppningen är också att en<br />
beskrivning ska kunna underlätta dialogen internt<br />
in<strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong> samt gentemot aktörer<br />
utanför branschen.<br />
Material och Metoder<br />
Arbetsfördelning<br />
Arbetet med att inhämta information samt det<br />
mesta av skrivarbetet har i huvudsak utförts<br />
under vintern och våren 2001. Färdigställandet av<br />
<strong>rapport</strong>en har dock skett under hösten. Författarna<br />
har under den här perioden träffats för att gemensamt<br />
diskutera innehåll, upplägg och struktur.<br />
Däremellan har arbetet med de olika delarna av<br />
branschbeskrivningen skett var för sig.<br />
Lena Jonsson, <strong>SLU</strong>, har i huvudsak ansvarat för<br />
kapitlen ”Vilda bär i <strong>svenska</strong> skogar” och ”Tillvaratagande<br />
av skogsbär i Sverige”. Kapitlet<br />
”Inköpsorganisation för skogsbär” har författarna<br />
skrivit tillsammans. Avsnittet <strong>om</strong> ”Råvarukvalitet”<br />
har Nicklas Jeppsson, SIK, skrivit s<strong>om</strong> en del i<br />
arbetet med att ta fram kvalitetsnormer för<br />
klassindelning av lingon och blåbär. Roger<br />
Uddstål, SIK, har tillsammans med Uno Viberg,<br />
Tek Dr i Livsmedelsteknik, skrivit kapitlet<br />
”Förädling av skogsbär”.<br />
Branschbeskrivningen har faktagranskats av<br />
SBIF:s styrelse. Fredrik Prothon, SIK har också<br />
hjälpt till att granska branschbeskrivningen.<br />
Kapitlet <strong>om</strong> beskattning av bärplockning har<br />
Mikael Sindahl, Riksskatteverket, granskat.<br />
Muntliga källor<br />
Innehållet i branschbeskrivningen, främst kapitlen<br />
”Inköpsorganisation” och ”Förädling av skogsbär”<br />
bygger till stor del på intervjuer och samtal med<br />
företag in<strong>om</strong> skogs<strong>bärbranschen</strong>. Avsnitten s<strong>om</strong><br />
beskriver teknik vid exempelvis rensning bygger<br />
till stor del på iakttagelser vid studiebesök. Goda<br />
relationer med skogsbärsföretagen via SBIF har<br />
gjort det möjligt att få god insyn i hur branschen
fungerar samt tillgång till siffermaterial s<strong>om</strong> annars<br />
ej skulle ha varit tillgängligt. Vid redovisningen har<br />
författarna dock eftersträvat att inte lämna ut<br />
information s<strong>om</strong> kan skada enskilda företags<br />
affärer och därför redovisas exempelvis inköpta<br />
kvantiteter av bär endast på lands- och länsnivå<br />
och ej på företagsnivå.<br />
Skriftliga källor<br />
Oscar Johansson (1945) beskriver lingonhanteringen<br />
och lingonhandelns historia fram till<br />
1945 i sin bok ”Lingon”. Skatteförvaltningen i<br />
Sundsvall gjorde 1988 en kartläggning av ”Handeln<br />
med vilda bär”(Hellström & Svennerstam, 1988).<br />
I övrigt har författarna ej funnit några skriftliga<br />
källor s<strong>om</strong> beskriver den k<strong>om</strong>mersiella handeln<br />
och hanteringen av skogsbär i Sverige.<br />
Den <strong>svenska</strong> skogsmarkens produktion av skogsbär<br />
samt hur olika skogsskötselåtgärder påverkar<br />
skogsbärsproduktionen har varit föremål för<br />
forskning vid <strong>SLU</strong> från 1970-talet och framåt.<br />
Detta arbete har främst utförts av Lars Kardell,<br />
Institutionen för skoglig landskapsvård tillsammans<br />
med bl a Lars Eriksson, Evert Carlsson och Torleif<br />
Ingelög. Kapitlet”Vilda bär i <strong>svenska</strong> skogar”<br />
bygger till stor del på deras <strong>rapport</strong>er. Därtill har<br />
k<strong>om</strong>pletterande uppgifter <strong>om</strong> de olika skogsbärens<br />
biologi och utbredning hämtats ur floror,<br />
examensarbeten och vetenskapliga artiklar.<br />
Statistik har hämtats från Upplysnings Centralen<br />
(UC), Statistiska centralbyrån (SCB) och Brottsförebyggande<br />
rådet (BRÅ).<br />
Undersökningar<br />
Kvantiteter k<strong>om</strong>mersiellt inköpta bär i<br />
Sverige<br />
I Sverige finns det ingen officiell statistik över hur<br />
mycket bär s<strong>om</strong> plockas för k<strong>om</strong>mersiella ändamål.<br />
För att få en uppfattning <strong>om</strong> hur stora kvantiteter<br />
skogsbär i Sverige s<strong>om</strong> plockas för k<strong>om</strong>mersiellt<br />
nyttjande gjordes en liten undersökning våren 2001.<br />
Sex företag tillfrågades <strong>om</strong> hur mycket lingon,<br />
blåbär och hjortron de köpte in i Sverige och i<br />
Västerbotten under bärsäsongen 2000.<br />
Skogs<strong>bärbranschen</strong> i Sverige d<strong>om</strong>ineras främst av<br />
fem grossistföretag s<strong>om</strong> i slutändan köper den<br />
största delen av de <strong>svenska</strong> skogsbär s<strong>om</strong> plockas<br />
k<strong>om</strong>mersiellt. Mindre företag s<strong>om</strong> agerar på lokal<br />
nivå samt utländska företag s<strong>om</strong> verkar i Sverige<br />
står för en förhållandevis liten del av bärinköpen.<br />
Undersökningen har baserats på uppgifter från de<br />
fem största grossistföretagen samt ytterligare ett<br />
d v s totalt sex företag har intervjuats, se bilaga 1.<br />
Därtill har ett skattat värde <strong>om</strong> 1000 ton lagts,<br />
vilket representerar den kvantitet bär s<strong>om</strong> övriga<br />
aktörer köpte in i Sverige under år 2000 (Engström,<br />
2001, Personligt meddelande).<br />
Antal plockare i Västerbottens län<br />
För Västerbotten gjordes en skattning av antalet<br />
plockare under säsongen 2000. Via telefonintervjuer<br />
samlades uppgifter in <strong>om</strong> antal kg blåbär, s<strong>om</strong><br />
köptes in den 20/8 och 21/8, samt hur många<br />
personer s<strong>om</strong> sålt dessa bär. Intervjuerna gen<strong>om</strong>fördes<br />
bland bärinköpare aktiva i Västerbottens<br />
län, se bilaga 1. Undersökningen begränsades till<br />
Västerbotten efters<strong>om</strong> goda kontakter och god<br />
känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> bärinköpare i undersöknings<strong>om</strong>rådet<br />
krävdes.<br />
Vilda bär i <strong>svenska</strong> skogar<br />
Blåbär<br />
Blåbär (Vaccinium myrtillus) tillhör tillsammans<br />
med ca 200 andra arter släktet Vaccinium och<br />
familjen ljungväxter. Ljungväxter är vedartade,<br />
men har inte barrliknande blad. Blåbär fäller s<strong>om</strong><br />
bekant de tunna bladen på hösten. I övrigt kännetecknas<br />
släktet Vaccinium bl a av sin mångfröiga<br />
bärfrukt, egentligen ett slags miniatyräpple.<br />
Blåbär sprids sällan via frö utan i huvudsak<br />
vegetativt med jordstammar så kallade rhiz<strong>om</strong><br />
(Sjörs, 1989). Utbredningen för blåbär är euroasiatisk<br />
(Hultén & Fries, 1986). I Nordamerika<br />
förek<strong>om</strong>mer ett antal Vacciniumarter både s<strong>om</strong> vilt<br />
växande och odlade. Ingen av dessa arter är dock<br />
identiska med Vaccinium myrtillus (Sjörs, 1989).<br />
7
8<br />
Blåbär är en vanlig växt i hela Sverige och förek<strong>om</strong>mer<br />
såväl på skogsmark s<strong>om</strong> i fjällen (Krok<br />
& Almquist, 1984). Totalt uppskattas blåbärsris<br />
täcka ca 17% av <strong>Sveriges</strong> produktiva skogsmark<br />
(Eriksson et al, 1979). Ej för högt pH och god<br />
gen<strong>om</strong>luftning av den mark s<strong>om</strong> <strong>om</strong>ger rotsystemet<br />
är några av de krav s<strong>om</strong> blåbär har för att trivas.<br />
Där dessa miljökrav uppfylls blir blåbär lätt den<br />
d<strong>om</strong>inerande växten i fältskiktet. Blåbär är ett<br />
vanligt ris på främst friska marker, men förek<strong>om</strong>mer<br />
också på fuktiga, medelgoda marker. Ofta växer<br />
blåbär i granskog (Sjörs, 1989).<br />
Bl<strong>om</strong>mningen sker under perioden maj till början av<br />
juni och bären mognar från mitten av juli till slutet<br />
av augusti (Eriksson et al, 1979). Både bl<strong>om</strong>mor och<br />
bär är känsliga för frost . Nattfrost under bl<strong>om</strong>ningstiden<br />
reducerar bärskörden kraftigt. Bl<strong>om</strong>ningen<br />
hos blåbär följer en tvåårig periodicitet s<strong>om</strong> dock<br />
ej är perfekt, antagligen p g a inverkan av frost<br />
(Eriksson & Kardell, 1990). Pollinering sker med<br />
hjälp av olika insekter, exempelvis myggor, flugor,<br />
nattfjärilar och humlor (Sjörs, 1989).<br />
Bärproduktionen varierar mellan olika växtplatser.<br />
I södra Sverige och längs södra norrlandskusten<br />
produceras det s<strong>om</strong> regel mest bär i äldre granskog<br />
(Eriksson & Kardell, 1995). I norra Norrland<br />
produceras den största volymen och bästa kvaliteten<br />
av blåbär däremot på hyggen. Anledningen<br />
till detta är troligtvis att klimatet inne i bestånden<br />
är för kallt och fuktigt för att bären ska få gynnsamma<br />
mognadsbetingelser (Eriksson & Kardell,<br />
1990). Produktionen av blåbär i Sverige under<br />
ett normalår har uppskattats till ca 250 000 ton.<br />
Blåbärsriset har störst täckning i landets norra<br />
delar, varför också större delen, 70-75%, av den<br />
totala blåbärsskörden produceras där (Eriksson<br />
et al, 1979). Mellanårsvariationen är stor och<br />
blåbärsproduktionen i landet kan under ett bra<br />
bärår vara två till tre gånger större än produktionen<br />
under ett sämre år (Eriksson & Kardell, 1990).<br />
Blåbär är ett känsligt bär s<strong>om</strong> lätt skadas mekaniskt<br />
under plockning och transport. Det är av stor<br />
vikt att bären så fort s<strong>om</strong> möjligt k<strong>om</strong>mer till<br />
infrysning för att undvika mögel, viktförlust och<br />
andra lagringsskador (Kardell, 1984). Relationstalet<br />
mellan liter och kilo är för blåbär 1.7<br />
(Eriksson & Kardell, 1990).<br />
Figur 1. Utbredningskarta för blåbär (Vaccinium myrtillus) (Hultén & Fries, 1986).
Lingon<br />
Lingon (Vaccinium vitis-idaea) är liks<strong>om</strong> blåbär<br />
en ljungväxt, s<strong>om</strong> är vanligt förek<strong>om</strong>mande i hela<br />
Sverige med undantag från för Skåne (Lid, 1985).<br />
Utbredningen för arten är cirkumpolär och lingon<br />
förek<strong>om</strong>mer i norra Europa, Asien och Nordamerika<br />
(Hultén & Fries, 1986).<br />
Lingon tillhör samma släkte s<strong>om</strong> blåbär och de<br />
båda arternas ekologi är i många avseenden<br />
likartade. Skillnaderna består dock bland annat<br />
i att bladen på lingon är vintergröna samt att lingon<br />
förek<strong>om</strong>mer på fler olika ståndorter än blåbär.<br />
Lingon finner man på torra lavmarker såväl s<strong>om</strong><br />
ute på myrarnas tuvor. Företrädesvis växer<br />
lingon i tallskog, ibland tillsammans med blåbär.<br />
I gen<strong>om</strong>snitt 5% av all skogsmark är täckt med<br />
lingonris (Eriksson & Kardell, 1983).<br />
Bl<strong>om</strong>ningen sker under perioden maj-juni och<br />
bären är mogna från mitten av augusti till mitten av<br />
september, beroende var i landet man befinner<br />
sig (Eriksson et al, 1979). Det finns en treårig<br />
periodicitet i lingonets bl<strong>om</strong>ning, vilket innebär att<br />
vart tredje år är bl<strong>om</strong>ningen extra riklig (Eriksson<br />
& Kardell, 1990). Bl<strong>om</strong>morna s<strong>om</strong> insektspollineras<br />
är dock känsliga för låga temperaturer och<br />
nattfrost under bl<strong>om</strong>ningstiden minskar bärskörden.<br />
Bären är dock ej särskilt frostkänsliga (Eriksson<br />
et al, 1979).<br />
Bl<strong>om</strong>ningen och därmed bärproduktionen hos<br />
lingon stimuleras kraftigt av ljus och de största<br />
skördarna får man därför på hyggen och i gles<br />
äldre skog. Totalproduktionen av lingon i Sverige<br />
under ett normalår beräknas till totalt ca 155 000<br />
ton (Eriksson et al, 1979). Mellanårsvariationen<br />
är precis s<strong>om</strong> för blåbär stor d v s goda år produceras<br />
två till tre gånger så mycket lingon i Sverige<br />
s<strong>om</strong> under dåliga år (Eriksson & Kardell, 1990).<br />
70-75% av <strong>Sveriges</strong> lingonproduktion är lokaliserad<br />
till Norrland (Eriksson et al, 1979).<br />
Bären är i jämförelse med t ex blåbär relativt hårda<br />
och är därför betydligt enklare att hantera både vid<br />
plockning och sedermera i industrin utan att de<br />
blir skadade. Lingon innehåller också höga halter<br />
av bl a bensoesyra vilket gör att de tål lagring<br />
under längre tid. Relationstalet mellan liter och<br />
kilo är för lingon 1.9 (Eriksson & Kardell, 1990).<br />
Figur 2. Utbredningskarta för lingon (Vaccinium vitis-idaea) (Hultén & Fries, 1986).<br />
9
10<br />
Hjortron<br />
Hjortron (Rubus chamaemorus) är en enbl<strong>om</strong>mig<br />
ört tillhörande familjen rosväxter. Den förek<strong>om</strong>mer<br />
allmänt från norra Sverige ner till Småland.<br />
Söder <strong>om</strong> Småland är utbredningen mindre allmän<br />
(Krok & Almquist, 1984). Hjortron växer främst<br />
på torvmarker efters<strong>om</strong> den har ett stort vattenbehov.<br />
Är det tillräckligt fuktigt i luften kan den<br />
också växa på fastmark. Hjortron täcker ca 0,7 %<br />
av skogsmarken och drygt 5 % av myrmarkerna i<br />
Sverige (Carlsson & Kardell, 1982). Utbredningen<br />
är cirkumpolär dock något mer nordlig i jämförelse<br />
med lingon och blåbär (Hultén & Fries, 1986).<br />
Bl<strong>om</strong>ningen äger rum från slutet av maj fram till<br />
mids<strong>om</strong>mar. I fjällen kan bl<strong>om</strong>ningen fortsätta<br />
ytterligare några veckor in i juli (Carlsson &<br />
Kardell, 1982). Bl<strong>om</strong>morna är skildkönande,<br />
d v s hjortron har separata han- och honindivider.<br />
Honplantor allokerar mer energi och näringsämnen<br />
till reproduktion än hanplantor. Detta får till följd<br />
att fruktsättande honplantor har högre dödlighet<br />
och mindre chans att bl<strong>om</strong>ma året efter fruktsättning.<br />
Populationerna av hjortron d<strong>om</strong>ineras<br />
alltid av hanindivider. Andelen han- respektive<br />
honbl<strong>om</strong>mor varierar dock mellan åren, men också<br />
under den ca två veckor långa bl<strong>om</strong>ningstiden.<br />
Pollinering sker med hjälp av insekter, s<strong>om</strong><br />
exempelvis bl<strong>om</strong>flugor och humlor. Bl<strong>om</strong>morna<br />
är känsliga för frost, varför frost i juni starkt<br />
reducerar hjortronskörden (Ågren, 1987).<br />
Medelproduktionen av hjortron på skogsmark och<br />
myrmark under åren 1978-1980 var 76 000 ton.<br />
Variationen mellan olika år var stor. Svängningarna<br />
i hjortronproduktionen mellan åren var större ute<br />
på myrarna än i de mer slutna sumpskogarna,<br />
p g a mer variation i lokalklimatet. Den totala<br />
produktionen av hjortron, all mark inräknad,<br />
torde ligga i intervallet 70-90 000 ton per år.<br />
Huvudparten, drygt 70 %, av hjortronen produceras<br />
i Norrland, efters<strong>om</strong> den största arealen hjortronproducerande<br />
mark återfinns där (Carlsson &<br />
Kardell, 1982).<br />
Bärtillgången idag och i framtiden<br />
De uppskattningar s<strong>om</strong> gjorts i slutet av 1970-talet<br />
av bärproduktionen i Sverige visar på att det totalt,<br />
d v s alla bärslag inräknade, produceras drygt<br />
500 000 ton bär under ett normalår (Eriksson et al,<br />
1979). Iakttagelser i praktisk bärhantering indikerar<br />
att bärproduktionen, i första hand av blåbär och<br />
lingon, skulle vara under minskande i södra Sverige<br />
(Björkman, 2001, Personligt meddelande). <strong>SLU</strong><br />
utför årligen en inventering av tillståndet i våra<br />
Figur 3. Utbredningskarta för hjortron (Rubus chamaemorus) (Hultén & Fries, 1986).
skogar. I den samlas grundläggande data in <strong>om</strong><br />
mark och markvegetation. Vid en jämförelse<br />
mellan vegetationsdata från 1980- och 1990-talen<br />
konstateras att blåbärsris och lingonris ökat sin<br />
förek<strong>om</strong>st, d v s de återfinns på fler av de undersökta<br />
23500 ytorna under 1990-talet än under<br />
föregående decennium. Däremot går det ej att<br />
uttala sig <strong>om</strong> eventuella förändringar i bärrisens<br />
täckningsgrad, efters<strong>om</strong> osäkerheten i insamlade<br />
data är för stor (Odell & Ståhl, 1998).<br />
Det finns ingen undersökning s<strong>om</strong> entydigt visar att<br />
förek<strong>om</strong>sten av lingon- och blåbärsris har minskat<br />
än mindre <strong>om</strong> bärproduktionen skulle ha förändrats.<br />
God förek<strong>om</strong>st av bärris innebär inte heller<br />
aut<strong>om</strong>atiskt stor bärproduktion. Utan ris blir det<br />
dock inga bär. Nedan redovisas några faktorer<br />
s<strong>om</strong> kan påverka bärriset negativt och i vissa fall<br />
också bärproduktionen. I vilken <strong>om</strong>fattning dessa<br />
faktorer gemensamt påverkat eller i framtiden<br />
k<strong>om</strong>mer att påverka bärris och bärproduktion i<br />
Sverige återstår att undersöka.<br />
Nya forskningsrön indikerar att ökad tillgång på<br />
kväve kan öka förek<strong>om</strong>sten av en svampsjukd<strong>om</strong><br />
på blåbärsrisets blad med upp till 80%. Svampen<br />
medför att bladen faller av redan i slutet av juli,<br />
vilket gör att konkurrerande gräsarter, främst<br />
kruståtel, får mer ljus och kan breda ut sig på risets<br />
bekosnad. Förek<strong>om</strong>sten av svampsjukd<strong>om</strong>en är<br />
störst i de delar av Sverige s<strong>om</strong> har höga halter av<br />
kvävenedfall, d v s i sydvästra Sverige (Strengb<strong>om</strong>,<br />
2002).<br />
Under de senaste 20 åren har förek<strong>om</strong>sten av rådjur<br />
och älg ökat kraftigt och idag är stammarna mycket<br />
täta främst i södra Sverige. I försök där ytor hägnats<br />
in med viltstängsel var bi<strong>om</strong>assan av bl a blåbär,<br />
mjölkört och hallon betydligt högre än på icke<br />
hägnade ytor. Blåbärsriset, s<strong>om</strong> främst betades<br />
under vinterhalvåret, skadades dock inte svårare<br />
än att det överlevde. Bärproduktionen minskade<br />
dock kraftigt och under de fyra år s<strong>om</strong> studien<br />
gjordes var bärproduktionen på hägnade ytor 10-15<br />
gånger högre än på icke hägnade (Bergqvist, 1998).<br />
Mängden lingon- och blåbärsris reduceras kraftigt<br />
vid hyggesupptag, särskilt <strong>om</strong> hygget dessut<strong>om</strong><br />
markbereds. Bärrisen återhämtar sig dock med<br />
tiden och efter ca 15 år har lingonriset uppnått<br />
samma täckning s<strong>om</strong> innan slutavverkning. För<br />
blåbärsriset tar det dock längre tid (Eriksson &<br />
Kardell, 1995). I skärmställningar där en skärm<br />
av tall lämnats, har större mängder blåbärsris<br />
påträffats under skärm än på traditionella hyggen<br />
(Öhman, 1997). Kvävegödsling påverkar lingonriset<br />
negativt, medan blåbärsris påverkas positivt<br />
med undantag för försöksytor i södra Sverige<br />
(Eriksson & Kardell, 1995). Bärproduktionen hos<br />
lingon gynnas, s<strong>om</strong> tidigare nämnts, av hyggesupptag<br />
medan blåbärsproduktionen missgynnas<br />
med undantag för delar av Norrland, se kapitel<br />
”Vilda bär i <strong>svenska</strong> skogar”.<br />
Tillvaratagande av skogsbär i<br />
Sverige<br />
Utvecklingen av de <strong>svenska</strong><br />
skogsbärens tillvaratagande<br />
Skogsbären har i Sverige traditionellt tillskrivits litet<br />
ekon<strong>om</strong>iskt värde, antagligen p g a att bärskörden<br />
sammanföll med den i bondesamhället så viktiga<br />
spannmålsskörden. Lingon är det skogsbär s<strong>om</strong> vi<br />
historiskt sett har nyttjat mest, främst p g a goda<br />
lagringsegenskaper och sedermera s<strong>om</strong> en viktig<br />
del av svensk husmanskost. I norra Sverige har<br />
också hjortronen varit föremål för allmän plockning<br />
och utgjort en inte oväsentlig C-vitaminkälla<br />
(Eriksson et al, 1979).<br />
Handeln med bär startade redan under 1700- talet<br />
(Linné, 1732). Exporten av lingon tog dock inte fart<br />
förrän i slutet 1800-talet och ökade sedan år från<br />
år. Kulmen nåddes 1903 då 10 393 ton lingon<br />
exporterades till i första hand konservfabriker i<br />
Tyskland. Efter första världskriget gick handeln<br />
med bär ner, efters<strong>om</strong> den tyska marknaden<br />
föll samman, och fram till andra världskriget<br />
exporterade Sverige ca 2 000 ton lingon per år<br />
(Johansson, 1945).<br />
Under lingonhaussen var allemansrätten för<br />
bärplockning på vissa håll i södra Sverige satt ur<br />
spel. Skogsbären tillhörde där markägaren. Det<br />
fanns till och med ett förslag år 1916 till lagstiftning<br />
s<strong>om</strong> gav markägaren ensamrätt på de vilda bären.<br />
Detta förslag gick dock aldrig igen<strong>om</strong>, antagligen<br />
p g a de försörjningssvårigheter s<strong>om</strong> befarades<br />
följa med första världskriget (Kardell, 1981).<br />
Under de första decennierna av 1900-talet, var<br />
intresset för tillvaratagandet av skogsbär stort.<br />
Detta medförde teknisk utveckling för rationalisering<br />
av insamling och förädling. Bärplocknings-<br />
11
12<br />
redskap <strong>om</strong>nämns redan 1779 i litteraturen, men<br />
utvecklingen av bärplockaren till dagens skedde<br />
först i början av 1900-talet (Fischerström, 1779).<br />
Bärplockarens utveckling var ej till alla förtjusning,<br />
varför dåvarande Skogshögskolan anlade ett<br />
femårigt försök s<strong>om</strong> visade att bärplockningsredskap<br />
inte skadade riset (Sylvén, 1918).<br />
Under första världskriget anlades i Sverige också<br />
torkningsanläggningar, s k torkhus, främst för<br />
att kunna tillvarata de svårlagrade blåbären. I<br />
dessa hus torkades också stora kvantiteter lingon<br />
(Lind, 1913). Den kanske historiskt mest kända<br />
konservfabriken var AB Lingon, s<strong>om</strong> bildades<br />
1903 för att förädla lingon i Sverige, istället för<br />
att sälja dem till låga priser i Tyskland. Företaget<br />
var <strong>om</strong>gärdat av stor nationalr<strong>om</strong>antik och gick<br />
under uppseendeväckande former i konkurs 1908.<br />
En notering från 1940-talet ger vid handen att<br />
”numera är det icke så få konservfabriker, såväl<br />
större s<strong>om</strong> mindre, s<strong>om</strong> syssla därmed”. Den<br />
fabriksbehandlade sylten och saften verkade dock<br />
ännu inte ha slagit igen<strong>om</strong> i Sverige och en del av<br />
lingonen färsklagrades därför utan tillsatser i<br />
tunnor (Johansson, 1945). Skulle lingonen lagras<br />
riktigt länge kunde lite myrsyra övergjutas bären<br />
(Valfridsson, 2001. Personligt meddelande).<br />
Fryshusen s<strong>om</strong> gjorde entré på bred front under<br />
1960-talet k<strong>om</strong> att förändra bärhanteringen radikalt.<br />
Det blev nu möjligt att köpa bär, frysa in och lagra<br />
för att sedermera ta fram dem vid behov och rensa.<br />
De första enkla elektroniska rensningsmaskinerna<br />
togs också i bruk under 1960-talet (Valfridsson,<br />
2001. Personligt meddelande.). För dagens teknik se<br />
kapitel ”Förädling av skogsbär” stycke ”Industriell<br />
rensning av frysta bär s<strong>om</strong> industriråvara”.<br />
Insamlade bärkvantiteter<br />
Husbehovsplockning<br />
1977 gjordes en enkätstudie i vilken en fråga till<br />
de <strong>svenska</strong> hushållen ställdes <strong>om</strong> hur mycket bär<br />
för husbehovsbruk de plockat det aktuella året.<br />
Svaren på enkäten gav att hushållen totalt samlat<br />
in ca 40 000 ton (78 miljoner liter) bär under 1977<br />
(Hultman, 1983). Samma fråga ställdes i en ny<br />
enkätundersökning 1997. Resultatet av denna<br />
enkätundersökning visade att volymen s<strong>om</strong><br />
plockades för husbehovsbruk i Sverige hade<br />
minskat till ca en tredjedel av den volym s<strong>om</strong><br />
plockades 1977 (Hörnsten & Lindhagen, 2000).<br />
Andelen personer s<strong>om</strong> uppgav att de plockat bär<br />
eller svamp under det senaste året var 69 % år 1977<br />
och 58 % 1997.<br />
I Finland plockade de finska hushållen 1997 totalt<br />
ca 56 000 ton varav ca 40 000 ton till husbehov.<br />
Motsvarande siffror var för bärplockningen år<br />
1998 totalt ca 50 000 ton bär varav 37 000 ton för<br />
husbehovsbruk. Ca 60% av de finska hushållen<br />
uppgav att de plockade bär 1997 (Kangas, 2001).<br />
K<strong>om</strong>mersiell plockning<br />
Resultatet från de intervjuer s<strong>om</strong> gjordes in<strong>om</strong> detta<br />
arbete redovisas nedan i tabell 1. Undersökningen<br />
baseras på uppgifter från de fem största grossistföretagen<br />
samt ytterligare ett, d v s totalt sex företag<br />
har intervjuats, se bilaga 1. Därtill har ett skattat<br />
värde <strong>om</strong> 1000 ton lagts, vilket representerar den<br />
kvantitet bär s<strong>om</strong> övriga aktörer köpte in i Sverige<br />
under år 2000 (Engström, 2001. Personligt<br />
meddelande.). Det skattade värdet innefattar<br />
lingon, blåbär och hjortron. En förteckning över<br />
de företag s<strong>om</strong> lämnat uppgifter till nedanstående<br />
tabell finns i bilaga 1.<br />
Kvantiteten bär s<strong>om</strong> köps k<strong>om</strong>mersiellt i Sverige<br />
varierar år från år beroende av en rad faktorer<br />
s<strong>om</strong> bär- och plockartillgång, konkurrens och<br />
marknad. År 2000 klassas av bärinköparna s<strong>om</strong><br />
ett mellanår totalt sett vad gäller tillgången på bär<br />
(Björkman, 2001. Personligt meddelande).<br />
Tillgången på hjortron var mycket dålig, men det<br />
fanns på sina håll relativt stora kvantiteter blåbär<br />
och lingon. Den k<strong>om</strong>mersiellt plockade kvantiteten<br />
bär i Sverige varierar mellan åren men torde<br />
årligen ligga någonstans mellan 10 000 och 20 000<br />
ton vilda bär, vilket skulle motsvara ca 2-4 % av<br />
den totala bärproduktionen på svensk skogsmark.<br />
Tabell 1. Kvantitet bär insamlade i Sverige år 2000 för<br />
k<strong>om</strong>mersiell användning.<br />
Bärslag Vikt (ton)<br />
Hjortron 40<br />
Blåbär 9 500<br />
Lingon 3 250<br />
Skattat värde 1 000<br />
Summa 13 790
Plockning av bär<br />
Skörden av vilda bär startar när bären är mogna,<br />
vilket varierar år från år beroende på väderlek<br />
och var i landet man befinner sig. Bärsäsongen<br />
startar med plockning av hjortron, oftast i slutet<br />
av juli, för att fortsätta med blåbär och avslutas<br />
med lingon i september.<br />
Insamling av lingon och blåbär sker manuellt av<br />
plockare utrustade med hinkar och traditionella<br />
bärplockningsredskap, s k bärplockare. När<br />
hinkarna är fulla hälls bären över till särskilda<br />
plastlådor s<strong>om</strong> <strong>om</strong>buden tillhandahåller plockarna.<br />
Ingen rensning av bären görs innan de säljs till<br />
bärinköparna. Hjortron handplockas och säljs<br />
rensade. Plockarna säljer s<strong>om</strong> regel de plockade<br />
bären var eller varannan dag till bärgrossisternas<br />
<strong>om</strong>bud.<br />
Plockare<br />
Allt färre <strong>svenska</strong>r plockar bär för försäljning<br />
och de s<strong>om</strong> fortfarande gör det tillhör s<strong>om</strong> regel<br />
den äldre generationen. Därför är idag de flesta<br />
personer s<strong>om</strong> plockar vilda bär för försäljning i<br />
Sverige utländska medborgare. Några säkra<br />
uppgifter har inte gått att få fram vad gäller<br />
fördelningen <strong>svenska</strong> och utländska plockare.<br />
Ca 20% <strong>svenska</strong> och 80% utländska plockare är<br />
siffror s<strong>om</strong> nämnts (Fritzon, 2001. Personligt<br />
meddelande). Enligt samma uppgiftslämnare skulle<br />
de <strong>svenska</strong> plockarna stå för endast ca 5-10 % av<br />
den k<strong>om</strong>mersiella bärskörden.<br />
Under bärsäsongen 2000 beviljades 3600 arbetstillstånd<br />
till plockare från viseringspliktiga länder<br />
s<strong>om</strong> exempelvis Thailand, Ryssland och Indien<br />
(Fylking, 2000. Muntligt föredrag). Hur många<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer från viseringsfria länder s<strong>om</strong> Polen,<br />
Litauen och Estland har det inte gått att få uppgifter<br />
<strong>om</strong>.<br />
Vid den telefonintervju s<strong>om</strong> gjordes med grossister<br />
och <strong>om</strong>bud aktiva i Västerbotten, se bilaga 1b,<br />
framk<strong>om</strong> att medelvikten av invägda blåbär per<br />
plockare och dag uppgick till 43,9 kg (27-75kg).<br />
De invägda totalmängderna för de båda tillfällena<br />
blev då 127 687 respektive 139 948 kg. Antal<br />
plockare s<strong>om</strong> sålt bär under de aktuella dagarna<br />
skulle således vara 2909 stycken respektive 3188<br />
stycken, d v s ca 3000 stycken.<br />
Den totala kvantiteten bär s<strong>om</strong> köptes in under<br />
2000 i Västerbotten var enligt intervjuade grossister<br />
5100 ton, se bilaga 1. Med de ovan redovisade<br />
dagsvolymerna skulle det för 3000 plockare ta 39<br />
dagar att samla in den totala kvantiteten. Denna<br />
siffra är inte alldeles orimlig, då bärsäsongen anses<br />
starta i slutet av juli och sträcka sig en bra bit in i<br />
september.<br />
Om den skattade medelvikten och säsongslängden<br />
från Västerbotten enligt ovan används för att göra<br />
en skattning av plockarantalet på Sverigenivå så<br />
blir resultatet ca 8 000 stycken. Antalet faktiska<br />
personer kan givetvis ha varit betydligt fler då en<br />
del kan ha stannat kortare perioder eller bara delvis<br />
plockat bär under sin vistelse i Sverige.<br />
De siffror på antalet plockare s<strong>om</strong> framk<strong>om</strong>mit i<br />
skattningen ovan är mycket osäkra och ska ses<br />
s<strong>om</strong> en miniminivå. Osäkerheten beror på att<br />
uppgifterna från alla grossister och <strong>om</strong>bud ej var<br />
fullständiga, d v s det kunde saknas antingen antal<br />
plockare eller bärvikt. Den sammanvägda medelvikten<br />
baseras endast på 17 uppgifter och s<strong>om</strong><br />
synes ovan varierade de insamlade medelvikterna<br />
ganska kraftigt. I Västerbotten köps större delen<br />
av Norrfrys bär in av ett enda <strong>om</strong>bud. Just under<br />
2000 hade detta <strong>om</strong>bud gjort den största delen av<br />
blåbärsinköpen innan de undersökta dagarna.<br />
Om <strong>om</strong>budets inköpsnivåer för de undersökta<br />
dagarna hade varit på samma nivå s<strong>om</strong> någon<br />
vecka tidigare hade det direkt inneburit ytterligare<br />
500 personer enligt den beräkningsmodell s<strong>om</strong><br />
använts. Ytterligare en felkälla ligger i det faktum<br />
att det kan finnas bärinköpare s<strong>om</strong> ej medtagits i<br />
skattningen. Under 2000 fanns det enligt uppgift i<br />
Västerbotten t ex en del norska bäruppköpare<br />
(Persson, 2001. Personligt meddelande). Dessa<br />
har ej tagits med i skattningen.<br />
I mediasammanhang har en siffra på 40 000<br />
utländska plockare flitigt förek<strong>om</strong>mit. Varifrån<br />
denna siffra k<strong>om</strong>mer har ej gått att belägga. Vi<br />
kan dock utifrån ovanstående undersökning anta<br />
att alla 40 000 personer ej plockat skogsbär. Siffran<br />
kan dock vara rimlig <strong>om</strong> all plockning inbegrips,<br />
d v s även jordgubbs- och svampplockning.<br />
13
14<br />
Vad påverkar tillvaratagandet av<br />
<strong>svenska</strong> skogsbär?<br />
Infrastruktur<br />
I Sverige finns ca 10000 mil allmän väg, exklusive<br />
gator in<strong>om</strong> tätort, därtill k<strong>om</strong>mer ett <strong>om</strong>fattande<br />
vägnät av enskilda vägar varav 19800 mil är<br />
skogsbilvägar utan bidrag till underhållet (Anon,<br />
1991). 80 % av skogsbilvägarna är öppna för<br />
allmänheten och utgör därmed en viktig resurs för<br />
jakt, fiske och friluftsliv såväl s<strong>om</strong> de möjliggör<br />
rationell insamling av vilda bär.<br />
För att möjliggöra tillvaratagande av vilda bär<br />
krävs också en utbyggd infrastruktur av bärinköpare,<br />
transporter och fryshus, se kapitel<br />
”Inköpsorganisation för skogsbär”.<br />
Tillgång på plockare<br />
Utan plockare k<strong>om</strong>mer inga bär in till industrin.<br />
Tillgången på plockare styrs av beskattningsregler,<br />
bärpriser och i viss mån av bärtillgång,<br />
vilket främst gäller den minoritet av plockare<br />
s<strong>om</strong> är <strong>svenska</strong> medborgare.<br />
För att säkerställa arbetskraftsbehovet gör bäruppköpare/<strong>om</strong>bud<br />
ibland avtal med grupper av<br />
plockare <strong>om</strong> att k<strong>om</strong>ma till Sverige för att plocka<br />
bär. Inbjudaren ordnar ofta boende, transporter,<br />
mm, för denna grupp av plockare och betraktas<br />
då s<strong>om</strong> arbetsgivare. Utöver den organiserade<br />
bärplockningen k<strong>om</strong>mer ett stort antal ut<strong>om</strong>lands<br />
bosatta personer på eget initiativ för att plocka<br />
bär. Möjligheten till goda förtjänster under relativt<br />
kort tid är drivkraften. Det är inte ovanligt att de i<br />
Sverige s<strong>om</strong> organiserar bärplockargrupper själva<br />
har sitt ursprung i andra länder.<br />
Beskattning av bärplockning<br />
1981 infördes nuvarande beskattningregler på<br />
plockning av vilda bär. Bestämmelsen <strong>om</strong> skattefrihet<br />
för bärplockning upp till en summa av<br />
5000 kr anges i 8 kapitlet 28§ ink<strong>om</strong>stskattelagen<br />
(1999:1229) och lyder:<br />
”Ink<strong>om</strong>ster vid försäljning av vilt växande bär,<br />
svamp och kottar s<strong>om</strong> den skatteskyldige har<br />
plockat själv är skattefria till den del de under ett<br />
beskattningsår inte överstiger 5000 kronor. Detta<br />
gäller inte <strong>om</strong> plockningsverksamheten i sig utgör<br />
näringsverksamhet eller ersättningen utgör lön<br />
eller liknande förmån i ink<strong>om</strong>stslaget tjänst ”.<br />
Skattefrihet upp till 5000 kronor gäller alltså<br />
bara <strong>om</strong> ersättningen avser betalning av en vara,<br />
exempelvis 10 kg blåbär. Om någon däremot anlitar<br />
en person för att plocka bär så är han eller hon<br />
arbetsgivare och är därmed skyldig att göra skatteavdrag<br />
och betala arbetsgivaravgifter enligt de<br />
regler s<strong>om</strong> gäller för arbetsgivare. Om den s<strong>om</strong><br />
anlitas är bosatt ut<strong>om</strong>lands görs skatteavdraget<br />
enligt reglerna för ”Särskild ink<strong>om</strong>stskatt för<br />
ut<strong>om</strong>lands bosatta”, s k SINK-skatt. Även då ska<br />
arbetsgivaravgifter betalas.<br />
SINK-skatt är en definitiv statlig källskatt s<strong>om</strong><br />
utgår med 25% av plockarens ersättning (lön<br />
och eventuella förmåner) och s<strong>om</strong> arbetsgivaren<br />
drar av och betalar in till skattemyndigheten<br />
enligt särskilt beslut <strong>om</strong> SINK, s<strong>om</strong> måste finnas<br />
i varje enskilt fall. Plockaren behöver ej själv<br />
deklarera ersättningen. Fri bostad i Sverige<br />
samt resa till och från Sverige är inte förmåner<br />
s<strong>om</strong> beskattas, däremot fri kost. Därtill k<strong>om</strong>mer<br />
arbetsgivaravgifterna s<strong>om</strong> uppgår till ca 33% av den<br />
skattegrundande ersättningen.<br />
När betalning av skogsbär ur skattesynpunkt ska<br />
ses s<strong>om</strong> ersättning för en vara eller för en tjänst<br />
avgörs av förhållandet mellan utbetalaren och<br />
betalningsmottagaren. Kan plockningen anses<br />
s<strong>om</strong> organiserad, d v s att utbetalaren rekryterat<br />
plockaren, ordnat kost, logi och transporter samt<br />
plockningsutrustning, betraktas utbetalaren s<strong>om</strong><br />
arbetsgivare med alla skyldigheter s<strong>om</strong> medföljer.<br />
Att <strong>svenska</strong>r får plocka bär upp till ett värde av<br />
5000 kronor under ett år innebär i praktiken ofta<br />
skattefrihet på förtjänst från försäljning av plockade<br />
vilda bär, efters<strong>om</strong> varje person i ett hushåll kan<br />
plocka bär för 5000 kronor vardera.<br />
För ut<strong>om</strong>lands bosatta s<strong>om</strong> på egen hand reser<br />
till Sverige och plockar bär gäller skattefrihet<br />
upp till 5000 kr. Ut<strong>om</strong>lands bosatta <strong>om</strong>fattas av<br />
SINK-skatt, men p g a SINK-lagens konstruktion<br />
med krav på beslut från skattemyndigheten i<br />
varje enskilt fall, blir ut<strong>om</strong>lands bosatta ofta inte<br />
beskattade även <strong>om</strong> de sålt bär för mer än 5000 kr.<br />
För att medborgare från viseringspliktiga länder<br />
ska kunna åka till Sverige för att plocka vilda bär<br />
krävs i dagsläget arbetstillstånd. Invandrarverket<br />
skärpte 1999 kraven på arbetstillstånd för utländska<br />
plockare från viseringspliktiga länder. Detta efter att<br />
missförhållanden i plockarnas boendeförhållanden<br />
under främst s<strong>om</strong>maren och hösten 1998 uppmärksammats.<br />
Innan skärpningen kunde plockare
från exempelvis länder s<strong>om</strong> Thailand, Ryssland<br />
och Indien k<strong>om</strong>ma s<strong>om</strong> turister och plocka bär<br />
utan arbetstillstånd.<br />
Plockare bosatta ut<strong>om</strong>lands med krav på visum<br />
och arbetstillstånd samt eventuellt andra personer<br />
s<strong>om</strong> anlitas för bärplockning är sannolikt i praktiken<br />
de enda s<strong>om</strong> betalar skatt för den förtjänst s<strong>om</strong> de<br />
gör på skogsbärsplockning. Arbetsgivaren drar<br />
vanligtvis av SINK-skatt och arbetsgivaravgifter<br />
innan de betalar ut ersättningen.<br />
Beskattningsreglerna s<strong>om</strong> tillämpas idag i Sverige<br />
på plockning av vilda bär drabbar således plockare<br />
olika, beroende på <strong>om</strong> de anses utföra en tjänst<br />
åt en arbetsgivare eller ej. Enligt företrädare för<br />
skogs<strong>bärbranschen</strong> skapar detta problem och<br />
motsättningar både mellan plockare och bäruppköpare.<br />
Inför skogsbärsäsongen 2001 förordade<br />
SBIF därför sina medlemmar att ej bjuda in<br />
viseringspliktiga grupper (Engström, 2001.<br />
Personligt meddelande). Detta gjordes i samarbete<br />
med Migrationsverket, s<strong>om</strong> beslutade att inför<br />
bärsäsongen 2001 inte ge ut några viseringar för<br />
plockning av vilda bär.<br />
SBIF har informerat berörda myndigheter för att<br />
<strong>om</strong> möjligt få till stånd en förändring av skattelagstiftningen.<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
svensk/turist viserad/anställd<br />
SINK<br />
Lkp<br />
Till<br />
plockaren<br />
Figur 4. Ersättning (kr/kg), efter eventuellt skatteavdrag,<br />
till olika kategorier av bärplockare vid ett plockarpris<br />
på 8kr/kg.<br />
Lkp = Lönekostnadspåslag (arbetsgivaravgift 33%)<br />
Konkurrens och prissättning på<br />
råvarumarknaden<br />
Svenska bär konkurrerar med bär främst från länder<br />
s<strong>om</strong> Ryssland, Polen, Baltikum och Finland, men<br />
också med amerikanska och kinesiska bär. Polen<br />
agerar ofta s<strong>om</strong> mottagarland för vidare export<br />
till EU. I huvudsak är det blåbär s<strong>om</strong> plockas i<br />
dessa länder, men från Ryssland och Finland<br />
k<strong>om</strong>mer även lingon (Ohlsson, 2001. Personligt<br />
meddelande.).<br />
Tabell 2. Import och exportstatistik 1999 och 2000<br />
(Källa: SCB)<br />
Import (ton) Export (ton)<br />
1999 2000 1999 2000<br />
Blåbär Färska 518 1 402 1 6<br />
(Vaccinium<br />
myrtillus)<br />
Frysta 3 430 4 230 8 001 6 912<br />
Summa: 3 948 5 632 8 002 6 918<br />
Lingon* Färska 466 409 1 838 2 260<br />
(Vaccinium<br />
vitis-idaea)<br />
Summa: 466 409 1 838 2 260<br />
*Det finns ej statistik att tillgå där hjortron och frysta<br />
lingon särredovisas.<br />
Konkurrensen från öst har hårdnat de senaste åren.<br />
Bärkvaliteten från dessa länder har tidigare varit<br />
lägre på grund av bristande frysteknik, kundanpassning,<br />
mm. Denna skillnad minskar dock<br />
allt mer. Intresset bland befolkningen att plocka<br />
vilda bär för att dryga ut ink<strong>om</strong>sterna är stort.<br />
Orsaken är den höga arbetslösheten och det låga<br />
löneläget. Plockningen sker ofta utan plockningshjälpmedel.<br />
Detta ger mycket rena bär s<strong>om</strong> inte<br />
behöver rensas innan de säljs till industrin.<br />
På en allt mer global marknad är det den totala<br />
bärtillgången s<strong>om</strong> styr prissättningen. Goda skördar<br />
i Ryssland och Baltikum innebär låga bärpriser<br />
trots att tillgången kanske är låg i Sverige. Oftast<br />
är priset satt redan innan bärsäsongen i Sverige<br />
har börjat efters<strong>om</strong> säsongen startar ca en månad<br />
tidigare i Östeuropa.Under åren 1999 och 2000<br />
drabbades stora delar av Ukraina och Baltikum<br />
av frost under bl<strong>om</strong>ningstiden för blåbär, vilket<br />
innebar att plockarpriserna i Sverige blev relativt<br />
höga, 14-15 kr/kg respektive 8-10 kr/kg (Engström,<br />
2001. Personligt meddelande.).<br />
15
16<br />
Insamling och transport<br />
Invägning av bären hos <strong>om</strong>bud sker i plastlådor<br />
s<strong>om</strong> tillhandahålls plockarna. Varje låda rymmer<br />
10-13 kg bär, beroende på bärslag, mognadsgrad<br />
mm. Vid transport av de invägda bären sker detta<br />
på pallar <strong>om</strong> ca 600 kg. Infrysning av bären sker så<br />
snart s<strong>om</strong> möjligt efter plockning. Efter invägning<br />
och viss lagring på inköpsstället transporteras<br />
bären till fryshus, där infrysning sker. Blåbär<br />
och hjortron är känsliga för lagring i färskt tillstånd.<br />
Fryshus för infrysning av skogsbär är lokaliserade<br />
i anslutning till rensningsanläggningar. Ett problem<br />
för branschen är att skapa tillräcklig infrysningskapacitet<br />
under bärsäsong. Bra bärkvalitet kräver<br />
snabb infrysning och speciell teknik för detta.<br />
Tabell 3. För <strong>bärbranschen</strong> viktiga fryshus i Sverige<br />
(Källa: UC)<br />
Ort med fryshus<br />
för skogsbär<br />
Ägare<br />
Haparanda Norrfrys AB<br />
Piteå Fjellfrys AB<br />
Arvidsjaur Fjellfrys AB<br />
Rusksele Rusksele Fryshus AB*<br />
Balsjö Balsjö Fryshus AB*<br />
Ånge Mittfrys AB*<br />
Sundsvall Norrlandsfrys AB<br />
Sundsvall Sundsvalls Fryseri AB<br />
Sveg Boletica AB<br />
Umeå Gösta Appelkvist Fryseri AB<br />
Simrishamn Gösta Appelkvist Fryseri AB<br />
Olofström Olle Svensson partihandel AB<br />
* Ingår i samma koncern s<strong>om</strong> Olle Svensson<br />
partihandel AB.<br />
Rensning och handel med färska bär<br />
Färskrensning förek<strong>om</strong>mer idag i liten utsträckning<br />
i vissa mindre bärföretag för försäljning av främst<br />
färska lingon i Stockholm, Göteborg och Malmö.<br />
Fram till sjuttiotalet var rensning av färska skogsbär<br />
vanligt förek<strong>om</strong>mande. Detta utfördes med hjälp<br />
av speciella mekaniska blåsrensningsmaskiner,<br />
s k Järvsö-maskiner. Samma teknik utnyttjas<br />
fortfarande även <strong>om</strong> tillverkningen av dessa<br />
maskiner har upphört. Tekniken kräver hög insats<br />
av manuellt arbete.<br />
Effekter av insamling och förädling av<br />
skogsbär i Västerbottens län<br />
Uppskattningsvis finns det i Västerbottens län<br />
ett femtiotal <strong>om</strong>bud s<strong>om</strong> köper bär (Björkman;<br />
Eklund; Fritzon; Niemi; Sjöstedt, 2001. Personligt<br />
meddelande). Dessa <strong>om</strong>bud köpte under bärsäsongen<br />
2000 in ca 5100 ton bär. Ersättningen per<br />
kg varierar men uppgår s<strong>om</strong> regel till 1-2,50 kr<br />
per kg, se nedan kapitlet ”Inköpsorganisation”.<br />
Mellan fem och 10 miljoner genererade bären<br />
således i ink<strong>om</strong>st till länets <strong>om</strong>bud under den ca<br />
1, 5 månader långa bärsäsongen 2000. Inga stora<br />
summor per <strong>om</strong>bud, men för många är bärinköpen,<br />
trots hårt slit under en kort och intensiv period,<br />
ett viktigt k<strong>om</strong>plement till övrig verksamhet s<strong>om</strong><br />
kan bestå av slakteri, camping, bensinmack,<br />
livsmedelsbutik och dylikt.<br />
Väl fungerande transporter till och från fryshusen är<br />
viktiga för att insamlingen av skogsbär ska fungera.<br />
Transporterna börjar i mitten av juli då t<strong>om</strong>ma<br />
lådor körs ut inför säsongen till <strong>om</strong>buden. Därefter<br />
tar bärtransporterna vid. Om varje lastbil med släp<br />
rymmer ca 20 ton (Björkman, 2001. Personligt<br />
meddelande.) så skulle bärskörden i Västerbotten<br />
år 2000 motsvarat ca 250 fulla lastbilar. Antalet<br />
lastbilar har dock i praktiken varit fler, efters<strong>om</strong><br />
flertalet av transporterna utförts av mindre lastbilsekipage.<br />
Någon uppgift på gen<strong>om</strong>snittlig transportsträcka<br />
per kg bär finns dock inte och således kan<br />
inget värde av bärtransporterna räknas fram.<br />
I Västerbotten finns tre fryshus, Balsjö, Umeå<br />
och Rusksele, samt två syltfabriker, Lapplands<br />
Sylt och Saft AB och Nya Lycksele Bär AB. År<br />
1998 <strong>om</strong>satte dessa företag enligt UC 82 miljoner<br />
kr och hade 23 anställda. Därtill k<strong>om</strong>mer några<br />
enmansföretag baserade på förädlingsverksamhet<br />
s<strong>om</strong> sylter och marmelader av vilda bär.<br />
Plockarna är s<strong>om</strong> regel bosatta ut<strong>om</strong>lands och deras<br />
ink<strong>om</strong>st bidrar därför inte till att höja skattekraften<br />
i regionen. Däremot för det med sig ett antal<br />
indirekta effekter att mer än 2500-3000 utländska<br />
medborgare besöker länet under en dryg månads<br />
tid för bärplockning, se ovan kapitlet ”Plockning”.<br />
De utländska bärplockarna bidrar till turismen i<br />
länet. Campingföreträdare uppger att bärplockarna<br />
betyder ca en månads extra full beläggning för<br />
stugbyar och campingar i Västerbottens inland<br />
(Persson, 2001. Personligt meddelande.). Därtill<br />
köper också plockarna mat, bränsle, reservdelar<br />
och kapitalvaror i butiker och på bensinmackar,<br />
ofta belägna i glesbygd. Något totalt värde på
vad bärplockarnas vistelse och handel innebär för<br />
länet finns inte. Nedan har dock ett försök gjorts<br />
att åskådliggöra några av de turistekon<strong>om</strong>iska<br />
effekter s<strong>om</strong> bärplockningen bidrar till.<br />
Officiell statistik visar att totalt antal gästnätter<br />
i Västerbottens län år 2000 var 1,27 miljoner,<br />
vilket inkluderar boende på hotell, vandrarhem,<br />
stugbyar såväl s<strong>om</strong> campingar (SCB). Om 2500<br />
personer besöker länet för att plocka bär och<br />
stannar i 39 dagar så innebär det 97 500 gästnätter<br />
eller ca 8 % av totala antalet gästnätter.<br />
Hur många av bärplockarna s<strong>om</strong> bor på länets<br />
turistanläggningar och inte fricampar alternativt<br />
bor hos privatpersoner är okänt.<br />
Gen<strong>om</strong> att uppskatta hur mycket mat, boende och<br />
bränsle i gen<strong>om</strong>snitt kostar plockaren per dag<br />
kan vi få en bild av hur mycket pengar s<strong>om</strong> de<br />
utländska bärplockarna spenderar i länet. Om vi<br />
antar att varje plockare köper mat för 50 kr/per<br />
dag och bor för lika mycket samt åker bil 10 mil<br />
bil per dag tillsammans med tre andra plockare så<br />
innebär det att de spenderar 125 kr per person<br />
och dygn (Persson, 2001. Personligt meddelande.).<br />
Detta kan jämföras med att en svensk under ett<br />
fricampingdygn d v s gratis boende i tält eller<br />
husvagn beräknas spendera 180 kr per dygn<br />
(Carlsson, 2001. Personligt meddelande.). Totalt<br />
spenderade plockarna i Västerbottens län beräknat<br />
enligt ovanstående antagande drygt 12 miljoner<br />
kronor under bärsäsongen 2000.<br />
Brott per månad/ totalt<br />
antal brott<br />
12%<br />
11%<br />
10%<br />
9%<br />
8%<br />
7%<br />
6%<br />
5%<br />
4%<br />
Anmälda brott mot förmögenhet<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12<br />
Med ett ökat antal människor på besök i länet kan<br />
också oönskade effekter uppstå. Ökad kriminalitet<br />
sås<strong>om</strong> inbrott och dieselstölder på sens<strong>om</strong>maren<br />
och hösten har ofta hänförts till utländska bärplockare.<br />
I Brottsförebyggande Rådets (BRÅ)<br />
statistik kan en ökning av antalet ”brott mot<br />
förmögenhet” i Västerbotten under månaderna<br />
augusti och september skönjas. Motsvarande<br />
ökning finns dock också för Sverige i sin helhet<br />
och det går därför inte att statistiskt belägga att<br />
denna ökning skulle orsakas av eller ha något<br />
samband med att mer än 2500-3000 utländska<br />
bärplockare besöker länet under bärsäsongen.<br />
Ett ökat antal ut<strong>om</strong>lands bosatta personer s<strong>om</strong> rör<br />
sig i länet innebär mer arbete för Polismyndighetens<br />
utlänningsenhet, s<strong>om</strong> har hela Västerbottens län<br />
s<strong>om</strong> sitt arbets<strong>om</strong>råde (Hellberg & Lemchen,<br />
2001. Personligt meddelande.). Arbetsuppgifter<br />
för enheten är pass- och säkerhetskontroller vid<br />
Umeå flygplats, verkställigheter av av- och<br />
utvisningsärenden samt utredningar.<br />
Polismyndigheterna i de olika länen har organiserat<br />
arbetet med att kontrollera utländska medborgare<br />
på olika sätt. I Norrbotten, exempelvis, finns<br />
ingen utlänningsenhet utan där ansvarar respektive<br />
polis<strong>om</strong>råde för kontrollerna (Pekkari, 2001.<br />
Personligt meddelande.).<br />
Sverige 1999<br />
Sverige 1998<br />
Västerbotten 1999<br />
Västerbotten 1998<br />
Västerbotten 1997<br />
januari-december<br />
Figur 5. Fördelningen av antal anmälda brott mot förmögenhet under ett kalenderår. Sverige (1998 och 1999) och<br />
Västerbotten (1997, 1998 och 1999) (Källa: BRÅ).<br />
17
18<br />
Under bärsäsongen 2000 arbetade i Västerbotten<br />
två poliser och en civilanställd med att besöka<br />
länets campingplatser och kontrollera att de<br />
ut<strong>om</strong>lands bosatta plockarna hade rätt att, enligt<br />
utlänningslagen, vistas i Sverige. För att få göra<br />
det krävs bl a återresebiljett och tillräckligt<br />
med pengar för att klara sitt uppehälle i Sverige. I<br />
vissa fall krävs också arbetstillstånd.<br />
Utländska medborgare s<strong>om</strong> ej följer utlänningslagen<br />
riskerar att avvisas. Polismyndigheten i Västerbotten<br />
uppskattar att arbetet, med att kontrollera<br />
ut<strong>om</strong>lands bosatta personer s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit hit i<br />
samband med bärplockning, under 2000 kostade<br />
samhället ca 450 000 kronor (Olovsson, 2001.<br />
Personligt meddelande.) Därtill k<strong>om</strong>mer extra<br />
kostnader i samband med utvisningar mm.<br />
Inköpsorganisation för skogsbär<br />
Bärhandeln i Sverige d<strong>om</strong>ineras av fem större<br />
bärgrossister. Grossisterna är den sista länken i<br />
inköpskedjan innan bären går in till industrin<br />
eller exporteras. En viss vidareförädling i form av<br />
rensning, infrysning, sortering, paketering och<br />
lagring sker hos grossisterna.<br />
Ombud<br />
2<br />
Ombud 1<br />
Ombud<br />
2<br />
Grossist<br />
Ombud<br />
2<br />
Ombud 1<br />
Ombud<br />
2<br />
Ombud<br />
2<br />
Ombud<br />
2<br />
Figur 6. Principskiss över skogsbärens inköpskedja.<br />
Kännetecknande för de större grossisternas<br />
inköpsorganisation är att bären köps in via ett<br />
vitt förgrenat nätverk av <strong>om</strong>bud. Ombuden utgörs<br />
oftast av egna företagare s<strong>om</strong> ser en möjlighet att<br />
k<strong>om</strong>plettera redan befintlig verksamhet, s<strong>om</strong> drift<br />
av exempelvis lanthandel, camping, kiosk, slakteri<br />
och dylikt med bärinköp. Det är inte ovanligt att<br />
<strong>om</strong>buden har <strong>om</strong>bud i sin tur. Betalning sker s<strong>om</strong><br />
regel gen<strong>om</strong> att <strong>om</strong>buden får provision på varje<br />
kilo bär s<strong>om</strong> köps in. Provisionen brukar uppgå<br />
till 1-2.50 kr per kg bär, beroende på <strong>om</strong> <strong>om</strong>budet<br />
själv <strong>om</strong>besörjer transport till fryshus eller ej.<br />
Antalet <strong>om</strong>bud har under de senaste tio åren<br />
minskat kraftigt. Idag finns bara ca 25 % av<br />
<strong>om</strong>buden kvar (Björkman, 2001. Personligt<br />
meddelande.). Varje enskilt <strong>om</strong>bud måste köpa<br />
mer än tidigare för att få ekon<strong>om</strong>i på verksamheten,<br />
efters<strong>om</strong> provisionen per kilo bär varit konstant<br />
under tioårsperioden, medan transportkostnaderna<br />
har ökat. Ombuden köper in mellan en och tolv<br />
pallar, s<strong>om</strong> väger ca 600 kg/styck per dag, beroende<br />
på upptagnings<strong>om</strong>råde och årets bärtillgång.<br />
För att säkerställa råvaruleveranserna och minska<br />
råvarukostnaderna har flera av de <strong>svenska</strong> bärgrossisterna<br />
verksamhet i Östeuropa, främst i<br />
Ryssland.<br />
Norrfrys AB<br />
Norrfrys köper in skogsbär via <strong>om</strong>bud i Dalarna,<br />
Västernorrland, Norrbotten och Västerbotten.<br />
Mycket bär köps också in via Finland och den<br />
egna inköpsorganisationen där. Norrfrys har<br />
också två egna anläggningar i Ryssland och en i<br />
nordvästra Polen. Ca 30% av bärkvantiteterna<br />
köps in via dessa anläggningar (Niemi, 2001.<br />
Personligt meddelande.).<br />
Olle Svensson AB<br />
Olle Svensson är den enskilda grossist s<strong>om</strong> köper<br />
mest <strong>svenska</strong> skogsbär. Företaget köper även bär<br />
från Finland, Ryssland m fl länder, men har ej<br />
investerat i egna anläggningar där. Olle Svensson<br />
har <strong>om</strong>bud s<strong>om</strong> köper bär i hela norra Sverige,<br />
Värmland till Norrbotten. Koncentrationen av<br />
<strong>om</strong>bud är dock högst runt fryshusen, se tabell 3,<br />
belägna i Västerbotten och Västernorrland. Totalt<br />
uppskattar inköpsansvarig att Olle Svensson har<br />
ett femtiotal <strong>om</strong>bud i Sverige (Björkman, 2001.<br />
Personligt meddelande.).<br />
Fjellfrys AB<br />
Den huvudsakliga delen av bären köps in från<br />
Ryssland. Inköp av <strong>svenska</strong> bär är för Fjellfrys<br />
del begränsade till Norrbotten och Västerbotten.<br />
I dessa län har företaget en fungerande inköpsorganisation<br />
med <strong>om</strong>bud (Sjöstedt, 2001. Personligt<br />
meddelande.).
Gösta Appelkvist fryseri AB<br />
Appelkvist köper in bär via <strong>om</strong>bud främst i norra<br />
Sverige. Koncentrationen av <strong>om</strong>bud är störst i<br />
anslutning till Appelkvists fryshus i Umeå och<br />
Boleticas fryshus i Sveg. En allt större del av<br />
företagets handel med skogsbär sker dock i östra<br />
Europa via intressebolag (Qvist, 2001. Personligt<br />
meddelande.).<br />
Skogsmat i Uddeholm AB<br />
Skogsmat köper in <strong>svenska</strong> bär via andra företag<br />
s<strong>om</strong> exempelvis Fjellfrys AB. Skogsmat har inga<br />
egna <strong>om</strong>bud, ej heller egna infrysnings- och<br />
rensningsanläggningar. Dessa tjänster köps istället.<br />
Ca 20 % av de kvantiteter bär s<strong>om</strong> Skogsmat<br />
handlar med utgörs av bär med svenskt ursprung.<br />
Resterande köps exempelvis från Vitryssland,<br />
Ukraina och Baltikum. Ofta går bären direkt till<br />
tredje land (Ohlsson, 2001. Personligt meddelande.).<br />
Råvarukvalitet<br />
Skogsbärsföretagen har vid flera tillfällen försökt<br />
att införa normer för kvalitetsklassning av skogsbär<br />
vid inköparen. De system s<strong>om</strong> utarbetats har<br />
dock varit för k<strong>om</strong>plicerade för att k<strong>om</strong>ma till<br />
praktisk användning. För närvarande finns därför<br />
inga generella kvalitetsnormer i inköpsledet för<br />
bärråvara avsedd för vidareförädling gen<strong>om</strong><br />
processning. Detta innebär att det i plockar- och<br />
Tabell 4. Större bärgrossister i Sverige och deras verksamhet ( Källa: UC)<br />
Företag Ort<br />
Antal<br />
Omsättning i anställda<br />
Sverige (Även annan<br />
år 1999, Mkr verksamhet<br />
än skogsbär)<br />
Norrfrys AB Haparanda 304 64<br />
Olle<br />
Svenssons<br />
Partiaffär AB<br />
Fjellfrys AB Piteå,<br />
Arvidsjaur<br />
Gösta<br />
Appelkvist<br />
fryseri AB<br />
Skogsmat i<br />
Uddeholm<br />
AB<br />
Olofström 137 610<br />
43 14<br />
Simrishamn 37 88<br />
Uddeholm 87 5<br />
uppköparledet finns endast en klass, s<strong>om</strong> betingar<br />
ett och samma pris. Branschen anser det önskvärt<br />
att införa kvalitetsnormer för klassindelning av<br />
skogsbär. Kvalitetsnormer bör tillämpas för<br />
differentierad prissättning redan hos den enskilde<br />
bäruppköparen. Branschen har, i samarbete med<br />
SIK, inlett ett projekt för att utarbeta sådana<br />
kvalitetsnormer. Under våren och s<strong>om</strong>maren<br />
2001 utformades därför kvalitetsnormer, <strong>om</strong>bud<br />
utbildades och försök gjordes att köpa in bär<br />
prisdifferentierat beroende av bärkvalitet. En<br />
utvärdering av projektet k<strong>om</strong>mer att göras under<br />
vintern 2002.<br />
För skogsbär kan undermåliga fraktioner sorteras<br />
bort från den säljbara varan gen<strong>om</strong> rensning, men<br />
det är fördelaktigt att det sker så tidigt s<strong>om</strong> möjligt<br />
i hanteringen. Bedömning av kvalitet i skogsbär<br />
handlar alltså <strong>om</strong> att kunna känna igen och mängdbestämma<br />
de undermåliga fraktionerna.<br />
Ett klassningssystem för kvalitet bör bygga på<br />
ett enkelt bedömningssystem. Då bedömningen<br />
skall utföras ute hos uppköparna bör den ske<br />
utan hjälp av några instrument utan endast med<br />
visuell besiktning. För 15 frukter med angivna<br />
normer i Jordbruksverkets lista för färskförsäljning<br />
bedöms samtliga visuellt och endast i ett fall, citrus,<br />
används en inre egenskap, saftinnehåll, mätt efter<br />
pressning med handpress, för kvalitetsbestämning<br />
(Anon, 1999).<br />
Verksamhet<br />
med<br />
anknytning<br />
till skogsbär<br />
Inköp,<br />
infrysning,<br />
rensning,<br />
paketering<br />
lagring<br />
Inköp,<br />
infrysning,<br />
rensning,<br />
paketering,<br />
lagring<br />
Inköp,<br />
infrysning,<br />
rensning,<br />
paketering,<br />
lagring<br />
Inköp,<br />
infrysning,<br />
rensning,<br />
paketering,<br />
lagring<br />
Handel med<br />
bär.<br />
Övrigt<br />
Har egna<br />
anläggningar i<br />
Finland,<br />
Ryssland och<br />
Polen<br />
Odlar<br />
jordgubbar och<br />
köper bär<br />
under<br />
varumärket<br />
Finnerödja bär<br />
Har även<br />
verksamhet<br />
utanför<br />
Sverige.<br />
Äger inga<br />
egna<br />
anläggningar<br />
19
20<br />
Ett ökat kvalitetstänkande i hela hanteringskedjan<br />
för skogsbär är önskvärt då den <strong>svenska</strong> skogsbärråvaran<br />
under senare år blivit allt sämre (Niemi,<br />
2001. Personligt meddelande.). Detta samtidigt s<strong>om</strong><br />
kvaliteten på bär från konkurrerande länder höjts<br />
p g a ökad kunskap <strong>om</strong> hantering samt investeringar<br />
i bättre frysteknik.<br />
Med införandet av ett enhetligt kvalitetsklassningssystem<br />
vinner man följande:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Förädlingsföretaget slipper betala för<br />
vikten av undermålig kvalitet.<br />
Mindre rensning krävs vilket skonar<br />
råvaran p g a att frysta bär tillbringar<br />
mindre tid i rumstemperatur.<br />
Mindre undermålig mängd råvara hanteras<br />
inne i förädlingsindustrin, vilket minskar<br />
t ex risken för spridning av mögelsporer.<br />
Kvalitet – definition<br />
Fruktkvalitet kan normalt indelas i utseende,<br />
ätkvalitet, lagringskvalitet och processkvalitet.<br />
Med utseende avses vanligen storlek och form,<br />
skalets färg, frånvaro av skador och sjukd<strong>om</strong>ar.<br />
Ätkvalitet <strong>om</strong>fattar fruktköttets färg, smak och<br />
textur. Lagringskvalitet innefattar hållbarhet,<br />
transporttålighet samt resistens mot sjukd<strong>om</strong>sangrepp.<br />
Processkvalitet berör hur lätt råvaran är<br />
att bearbeta industriellt, d v skalning, pressning,<br />
kokning och konservering. Varje ändamål för<br />
råvaran har således sitt specifika krav på kvalitet.<br />
Nuvarande kvalitetsnormer för frukt och<br />
grönsaker - färskförsäljning<br />
Enligt information från Jordbruksverket skall från<br />
och med den 1 januari 1995 all frukt och grönsaker<br />
för färskförsäljning i Sverige följa EU:s regler <strong>om</strong><br />
kvalitet och märkning (Anon 1994). Undantaget<br />
är endast s k ”gårdsförsäljning”.<br />
De normer s<strong>om</strong> EU antagit är i stort sett identiska<br />
med FN:s normer för att undvika anklagelser<br />
<strong>om</strong> handelshinder gentemot icke EU-länder.<br />
Redan före 1995 fanns det regler för handel<br />
med frukt- och grönsaker i Sverige. Dessa regler<br />
harmonierade i princip med EU:s. Inträdet i EU<br />
medförde dock ett krav att myndigheter skall<br />
kontrollera att normerna efterföljs. Kontroll ska ske<br />
i alla led; d v s odlare, grossister, butiker, och utförs<br />
av Jordbruksverket. Själva arbetet gen<strong>om</strong>förs av<br />
Växtinspektionens personal. EU:s kvalitetsnormer<br />
kan delas in i två delar: A) ”minimikrav” s<strong>om</strong><br />
alltid måste vara uppfyllda för att produkten skall<br />
få säljas; B) Klassificering, ofta i tre klasser:<br />
Klass II, Klass I och Klass ”Extra” i ordning efter<br />
stigande kvalitet. Dessa regler gäller alltså för frukt<br />
och grönsaker vid direktförsäljning och gäller ej<br />
för råvara avsedd för industriell bearbetning.<br />
Kvalitetsnormer finns för nuvarande för drygt ca<br />
30 frukter och grönsaker, dock finns varken blåbär<br />
eller lingon på denna lista. Kvalitetsnormer för<br />
färskförsäljning av blåbär finns dock framtagna<br />
av FN (Anon, 1964).<br />
Förädling av skogsbär<br />
Bärförädlingsindustrin i Sverige är volymmässigt<br />
koncentrerad till ett fåtal relativt stora aktörer.<br />
Vi kan även finna ett flertal små förädlingsföretag<br />
men den förädlade volymen är blygsam i denna<br />
grupp. Verksamheten kan delas upp i olika led<br />
beroende på aktivitet. De viktigaste m<strong>om</strong>enten i<br />
skogsbärens tillvaratagande- och förädlingskedja<br />
är infrysning, rensning, paketering, lagring,<br />
livsmedelsförädling och slutligen färdiga produkter.<br />
Nedan beskrivs leden i skogsbärens tillvaratagande<br />
och förädling.<br />
Industriell rensning av frysta bär s<strong>om</strong><br />
industriråvara<br />
Rensning av skogsbär sker i huvudsak i ett mindre<br />
antal industriella anläggningar för frysrensning<br />
av bär. Tekniken har blivit mer och mer avancerad<br />
och en koncentration av rensningen har skett till<br />
färre anläggningar i Sverige. Rensningsprocessen<br />
inleds med urblåsning av skräp och storlekssortering.<br />
Elektronisk utrustning skiljer därefter<br />
bort främmande bär. Även deformerade bär kan<br />
skiljas ut. Utrustningen klarar dock inte att separera<br />
ut kråkbär eller odon från blåbär då färgskillnaden<br />
är för liten. S<strong>om</strong> ett sista steg i processen sker en<br />
manuell kontroll och frånskiljning av ruttna och<br />
bruna bär. Ett problem i rensningen, s<strong>om</strong> är svårt<br />
att åtgärda, är blåbärsblad s<strong>om</strong> frusit fast vid<br />
fuktiga eller saftiga bär. Eventuellt kan <strong>om</strong>rensning<br />
behöva ske för att ta tillvara så mycket av råvaran<br />
s<strong>om</strong> möjligt. Efter rensningen paketeras bären<br />
efter kundernas önskemål. Bären paketeras olika<br />
beroende på <strong>om</strong> de ska säljas till restaurang och<br />
storkök eller förädlingsindustri. I vissa rensningsanläggningar<br />
finns även utrustning för konsumentpaketering<br />
av bär s<strong>om</strong> ska säljas i handeln.
Tabell 5.<br />
Större rensningsanläggningar för skogsbär i Sverige.<br />
Ort Ägare<br />
Haparanda Norrfrys AB<br />
Piteå Fjellfrys AB<br />
Sundsvall Norrlandsfrys AB<br />
Simrishamn Gösta Appelkvist Fryseri AB<br />
Olofström Olle Svensson partihandel AB<br />
Förädlingsindustri och olika<br />
förädlingsprocesser<br />
Avnämare för de <strong>svenska</strong> skogsbären finns i<br />
huvudsak in<strong>om</strong> livsmedelsindustrin och in<strong>om</strong><br />
hälsokostindustrin. En stor del av bären går på<br />
export till mellan- och sydeuropa. Nedan<br />
koncentrerar vi dock vår beskrivning på den<br />
<strong>svenska</strong> industrin.<br />
Saft och syltproduktion i Sverige<br />
En allt mindre del av de <strong>svenska</strong> skogsbären<br />
går till framställning av konsumtionssylt.<br />
Konsumtionssylten minskar till följd av ändrade<br />
konsumtionsvanor. Däremot ökar tillverkningen<br />
av specialsylter för användning in<strong>om</strong> mejeri- och<br />
bageriindustrin. Några av de större industriföretagen<br />
för framställning av sylt, saft och juice är:<br />
Björnekulla, Staffanstorp<br />
Blåtand AB, Stöde<br />
BOB Industrier, Kumla<br />
Brunneby Musteri, Linköping<br />
Ekströms, Örebro<br />
Hallands Fruktindustri AB, Getinge<br />
Hälsingeprodukter, Gnarp<br />
Kiviks Musteri, Kivik<br />
Lapplands sylt och saft AB, Lycksele<br />
Norrmejerier ekon<strong>om</strong>isk förening, Luleå<br />
Skånemejerier, Malmö<br />
Swedjam, Torsby<br />
Torfolk, Munkfors<br />
Trensums Musteri AB, Tingsryd<br />
Önos, Tollarp<br />
Industriell framställning av sylt sker i de mindre<br />
företagen i satsvisa processer. Ofta förek<strong>om</strong>mer<br />
att man nyttjar undertryck för att sockret snabbt<br />
ska dra in i bären. Man får därigen<strong>om</strong> en förbättrad<br />
färg och ar<strong>om</strong>. De större syltproducenterna<br />
använder seriekopplade skrapvärmeväxlare i<br />
kontinuerliga processer för sin produktion.<br />
Socker är det vanligaste sötningsmedlet i sylt<br />
men stärkelsesirap förek<strong>om</strong>mer också i allt fler<br />
produkter. Vid framställning av sylt regleras<br />
syltens viskositet med tillsats av pektiner.<br />
S<strong>om</strong> bas för framställning av bärjuice eller saft<br />
används ofta bärkoncentrat, se nedan. I många<br />
safter är det vanligt att man tillsätter konstgjorda<br />
ar<strong>om</strong>ämnen s<strong>om</strong> ersättning eller k<strong>om</strong>plement för<br />
bärens naturliga ar<strong>om</strong>er. Tillsatser för färgsättning<br />
av saften är även vanlig.<br />
Framställning av stabila halvfabrikat av bär<br />
Framställning av bärkoncentrat<br />
En mindre del av skogsbären går till framställning<br />
av bärkoncentrat. I Sverige hittar vi sådana<br />
anläggningar i Hedenäset och Tingsryd. Den<br />
industriella processen innebär att bären behandlas<br />
med enzymer och pressas för att avskilja kärnor<br />
och skal. Råsaften värmebehandlas därefter och<br />
indunstas. Processen ger ett koncentrat s<strong>om</strong> sedan<br />
används i framställning av saft eller bärjuice.<br />
Fruktberedningar<br />
In<strong>om</strong> bageri- och mejeriindustrin används en<br />
produkt s<strong>om</strong> kallas fruktberedning. Detta är ett<br />
halvfabrikat med bestämd smak och viskositet och<br />
andra speciella egenskaper för det användnings<strong>om</strong>råde<br />
s<strong>om</strong> man vill ha. Bagerier vill t ex ha<br />
en värmetålig fruktberedning. Framställning av<br />
fruktberedningar baserade på bär och frukter sker<br />
i några industrier i Sverige, men import förek<strong>om</strong>mer<br />
också.<br />
Torkning<br />
Lufttorkning är en vanlig förädlingsmetod för<br />
bär s<strong>om</strong> ska gå till framställning av bl a soppor.<br />
Osmotisk torkning är en mindre vanlig teknik<br />
för att göra bär eller frukter lagringsdugliga utan<br />
värmebehandling. Fördelen jämfört med värmebehandlade<br />
produkter är att textur och ar<strong>om</strong>ämnen<br />
bevaras. Tekniken innebär att vatten avlägsnas från<br />
bären gen<strong>om</strong> behandling i socker eller stärkelsesirap.<br />
För att ge bären tillräckligt låg vattenhalt<br />
efterbehandlas bären gen<strong>om</strong> t ex lufttorkning.<br />
Osmotisk torkning av bär är en, för Sverige,<br />
ganska ny teknik och förek<strong>om</strong>mer endast i någon<br />
enstaka svensk industri. Osmotiskt torkade bär<br />
används i t ex müsli eller s<strong>om</strong> snacks.<br />
21
22<br />
Frystorkning<br />
Frystorkning har fördelen att textur och ar<strong>om</strong>ämnen<br />
bevaras väl, utan tillsatser av t ex socker.<br />
Frystorkade bär används i t ex pulversoppor eller<br />
s<strong>om</strong> snacks. Frystorkning av bär sker i ringa<br />
<strong>om</strong>fattning i Sverige. Produkten blir dyr.<br />
Framställning av alkoholhaltiga drycker på<br />
skogsbär<br />
Framställning av alkoholhaltiga drycker sker i<br />
huvudsak på det statliga företaget Vin & Sprit AB.<br />
De har produktion av flera produkter med skogsbär,<br />
framförallt s<strong>om</strong> krydda. Här kan nämnas produkter<br />
s<strong>om</strong> Explorer Lingon och olika ciderprodukter.<br />
I Sverige finns ett begränsat antal mindre företag<br />
in<strong>om</strong> branschen frukt- och bärviner. Branschen är<br />
liten, men växande. De senaste åren har dessa<br />
företag tagit fram nya produkter sås<strong>om</strong> hjortronvin<br />
och lingonvin. Här kan nämnas företagen<br />
Grythyttan Vin, Småländska Frukt- och Bärviner<br />
och Kiviks Musteri. Även vissa mindre <strong>svenska</strong><br />
bryggerier framställer cider med skogsbär s<strong>om</strong><br />
smaksättare.<br />
Hälsokostindustrin<br />
En ökande del av de <strong>svenska</strong> bären går till industrier<br />
i syd- och mellaneuropa samt Asien för framställning<br />
av hälsokostpreparat i form av extrakt eller<br />
tabletter. Intresset är helt fokuserat på blåbär. En<br />
uppskattning är att ca 4000 ton blåbär exporteras<br />
från Sverige för framställning av hälsokostpreparat<br />
(Engström, 2001. Personligt meddelande.).<br />
Industrin använder sig av blåbärens färgämnen,<br />
antocyaner. Färgämnena extraheras och kapsuleras<br />
för vidare export till slutkunder i främst USA och<br />
Asien. På världsmarknaden finns många alternativa<br />
råvaror för framställning av färgämnen sås<strong>om</strong><br />
t ex vindruvsskal. Dock är blåbär de s<strong>om</strong> är mest<br />
kända för slutkunderna. Blåbärspreparat påstås bl<br />
a förbättra synen. Många har hört talas <strong>om</strong> att<br />
stridspiloter, under andra världskriget, konsumerade<br />
blåbär för att förbättra mörkerseendet. Ofta<br />
finner vi mycket stora och globalt verkande företag<br />
s<strong>om</strong> är aktiva in<strong>om</strong> hälsokostindustrin.<br />
Slutsatser<br />
Historiskt sett har lingon, p g a goda lagringsegenskaper,<br />
varit vårt mest ekon<strong>om</strong>iskt betydelsefulla<br />
bär och har så förblivit ända in på 1990-talet.<br />
Numera är det blåbär s<strong>om</strong> det mest eftertraktade<br />
skogsbäret ur k<strong>om</strong>mersiell synpunkt. År 2000<br />
samlades nästan 14 000 ton bär, varav ca 70 %<br />
blåbär, in för k<strong>om</strong>mersiella ändamål. Den k<strong>om</strong>mersiellt<br />
plockade bärkvantiteten i Sverige varierar<br />
mellan åren men torde ligga någonstans mellan<br />
10 000 och 20 000 ton vilda bär årligen, vilket<br />
skulle motsvara ca 2-4 % av den totala bärproduktionen<br />
på svensk skogsmark. Därtill k<strong>om</strong>mer<br />
husbehovsplockning <strong>om</strong> ytterligare ca 10-20 000<br />
ton. Totalt plockas mindre än 8 % av den årliga<br />
bärskörden och det finns alltså en stor outnyttjad<br />
potential i de vilda bär s<strong>om</strong> blir kvar i skogen.<br />
70-75 % av bären produceras i norra Sverige och<br />
i ett försök att kvantifiera effekterna av insamling<br />
och förädling av skogsbär i Västerbottens län kan<br />
det konstateras att bärverksamheten främst har<br />
betydelse s<strong>om</strong> en k<strong>om</strong>pletterande ink<strong>om</strong>stkälla för<br />
övrig näringsverksamhet.Effekten av de ca 3000<br />
utländska bärplockare s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> till länet under<br />
bärsäsongen 2000 är svårvärderad, men <strong>om</strong><br />
antagandet att plockarna spenderade 12 miljoner<br />
kronor stämmer, innebär det att de står för en<br />
lika stor ink<strong>om</strong>st till länet s<strong>om</strong> övrig bärinköpsverksamhet.<br />
Med ökad förädling av bärråvaran i<br />
länet skulle den ekon<strong>om</strong>iska effekten i länet öka<br />
ytterligare.<br />
Allt färre <strong>svenska</strong>r plockar bär för försäljning.<br />
Uppemot 80% av bärplockarna är i dagsläget<br />
utländska medborgare. Skogs<strong>bärbranschen</strong> är<br />
alltså i det närmast helt beroende av utländska<br />
plockare för att få in <strong>svenska</strong> bär till fryshusen.<br />
De beskattningsregler s<strong>om</strong> idag tillämpas i Sverige<br />
på plockning av vilda bär är k<strong>om</strong>plicerade efters<strong>om</strong><br />
plockare drabbas olika, beroende på <strong>om</strong> de anses<br />
utföra en tjänst åt en arbetsgivare eller ej. Enligt<br />
företrädare för skogs<strong>bärbranschen</strong> skapar detta<br />
problem och motsättningar både mellan plockare<br />
och bäruppköpare.<br />
Mellanårsvariationen i bärproduktionen är av<br />
central betydelse då den skapar infrastrukturella<br />
problem. Dåliga bärår kan antalet bärplockare<br />
exempelvis vara överdimensionerat, vilket kan<br />
medföra sociala problem då utländska plockare har<br />
svårt att bekosta resa, logi och uppehälle i Sverige.<br />
Bilden k<strong>om</strong>pliceras ytterligare av att prissättningen<br />
på bär styrs av den totala bärtillgången i Europa,
vilket får till följd att plockarpriserna s<strong>om</strong> regel<br />
är satta redan innan bärsäsongen i Sverige startat.<br />
För att säkerställa råvaruleveranserna och minska<br />
på råvarukostnaderna handlar därför flera av<br />
bärgrossisterna också med bär från exempelvis<br />
Polen och Ryssland.<br />
Skogs<strong>bärbranschen</strong> d<strong>om</strong>ineras av ett fåtal stora<br />
aktörer s<strong>om</strong> till stor del lever på handla med<br />
bärråvara. Förädlingsgraden i branschen är låg.<br />
De volymmässigt största produkterna i svensk<br />
bärförädlingsindustri är saft- och syltprodukter.<br />
Referenser<br />
Anon. 1964. Bilberries and blueberries. UN/ECE<br />
standard FFV-07. Publicerad 1964. Senast reviderad<br />
1994.<br />
Anon. 1991. Vägplan 90 – Skogsvägnätets tillstånd<br />
och standard 1990 samt behov av utbyggnad och<br />
förbättring. Skogsstyrelsen. Meddelande 2:1991.<br />
Anon. 1994. Statens jordbruksverks föreskrifter <strong>om</strong><br />
ikraftträdande av vissa föreskrifter med anledning av<br />
<strong>Sveriges</strong> anslutning till Europeiska unionen (EU).<br />
SJVFS 1994:262.<br />
Anon. 1997. En Livsmedelsstrategi för Sverige.<br />
Utredning <strong>om</strong> livsmedelssektorns <strong>om</strong>ställning och<br />
expansion, SOU 1997:167.<br />
Anon. 1999. Kvalitetsnormer för frukt och grönsaker.<br />
Jordbruksverket. Jönköping.<br />
Bergqvist, J. 1998. Bete av rådjur och älg-mer gran<br />
och mindre blåbär i skogen. Fakta Skog nr 12.<br />
Bergsten, U. & Lundmark, T. 1998. Forskningsprogram<br />
för den boreala skogens nyttjande. <strong>SLU</strong>,<br />
Vindelns Försöksparker. Skog & Trä 1998:1.<br />
Carlsson, E. & Kardell, L. 1982. Hjortron, tranbär,<br />
lingon-förek<strong>om</strong>st och bärproduktion i Sverige 1978-<br />
1980. <strong>SLU</strong>, avdelningen för landskapsvård. Rapport 25.<br />
Eriksson, L. et al. 1979. Blåbär, lingon, hallonförek<strong>om</strong>st<br />
och bärproduktion i Sverige 1974-1977.<br />
<strong>Sveriges</strong> Lantbruksuniversitet, avdelningen för<br />
landskapsvård. Rapport 16.<br />
Eriksson, L. & Kardell, L. 1983. Skogsbär och<br />
skogsskötsel-skogsskötselmetodernas inverkan på<br />
bärproduktionen. <strong>SLU</strong>, avdelningen för landskapsvård.<br />
Rapport 30.<br />
Eriksson, L & Kardell, L. 1990. Skogsskötselmetodernas<br />
inverkan på blåbär och lingon-resultat av<br />
en tioårig försöksserie. <strong>SLU</strong>, Institutionen för skoglig<br />
landskapsvård. Rapport 47.<br />
Eriksson, L & Kardell, L. 1995. Bärproduktion och<br />
markvegetation-effekter av kvävegödsling och<br />
slutavverkning under en 15-årsperiod, 1976-1991.<br />
<strong>SLU</strong>, Institutionen för skoglig landskapsvård. Rapport<br />
60.<br />
Fischerström, J. 1779. Nya Swenska Econ<strong>om</strong>iska<br />
Dictionnairen eller Försök till et Allmänt och Fullständigt<br />
Lexicon i Swenska Hushållningen och Naturläran.<br />
Hellström, J. & Svennerstam, L-E. 1988. Handeln<br />
med vilda bär-Kartläggningspr<strong>om</strong>emoria. Skatteförvaltningen,<br />
Riksskatteverket, Stockholm.<br />
Hultén, E. & Fries, M. 1986. Atlas of North European<br />
vascular plants: north of the Tropic of Cancer I-III.<br />
Koeltz Scientific Books, Königstein.<br />
Hultman, S-E. 1983. Hur mycket bär och svamp<br />
plockar vi -egentligen? Vår föda 35:284-297.<br />
Hörnsten, L. & Lindhagen, A. 2000. Forest recreation<br />
in 1977 and 1997 in Sweden: changes in public<br />
preferences and behaviour. Forestry 73:2, pp143-153.<br />
Johansson, O. 1945. Lingon. Förlag Seelig & Co.<br />
Stockholm.<br />
Kangas, K. 2001. Wild berry utilisation and markets in<br />
Finland. University of Joensuu, Faculty of Forestry.<br />
Thesis summary.<br />
Kardell, L. 1981.Allemansbär och allemanssvamp.<br />
Spår 1981:5:22-24.<br />
Kardell, L. 1984. Snabb kvalitetsförsämring hos<br />
lagrade och transporterade blåbär. Särtryck ur Vår<br />
Föda 36:355-367, 1984.<br />
Krok, Th.O.B.N. & Almquist, S. 1984. Svensk Flora-<br />
26:e upplagan, <strong>om</strong>arbetad av E. Almquist, L. Jonsell<br />
och B. Jonsell. Almqvist & Wiksell Lär<strong>om</strong>edel AB,<br />
Stockholm.<br />
Lid, J. 1985. Norsk, svensk, finsk flora-5:e upplagan,<br />
bearbetad av O. Gjærvoll. Det Norske Samlaget. Oslo.<br />
Lind, G. 1913. Försök med torkning af skogsbär<br />
s<strong>om</strong>maren 1912. Kungliga Lantbruksakademiens<br />
handlingar och tidskrift 52:172-191.<br />
Linné, C. 1732. Iter lapponicum. Stockholm.<br />
23
24<br />
Odell, G. & Ståhl, G. 1998. Vegetationsförändringar i<br />
svensk skogsmark mellan 1980- och 90-talet-en studie<br />
grundad på Ståndortskarteringen. <strong>SLU</strong>, Institutionen<br />
för skoglig resurshushållning och ge<strong>om</strong>atik.<br />
Arbets<strong>rapport</strong> 37.<br />
Sjörs, H. 1989. Blåbär, Vaccinium myrtillus-ett<br />
växtporträtt. Svensk Botanisk Tidskrift 83: 412-428.<br />
Lund.<br />
Strengb<strong>om</strong>, J. 2002. Nitrogen, parasites and plants-key<br />
interactions in boreal forest ecosystems. Doctor‘s<br />
dissertation. Umeå University, Department of Ecology<br />
and Environmental Science. ISBN 91-7305-153-5.<br />
Sylvén, N. 1918. Jämförande försök med maskin och<br />
handplockning av skogsbär.-Kungliga Lantbruksakademins<br />
handlingar och tidskrift 57:62-76. 1918a.<br />
Ågren, J. 1987. Sexual dimorphism and reproduction<br />
in the dioecious perennial herb Rubus Chamaemorus.<br />
<strong>SLU</strong>, Department of Forest Site Research. Akademisk<br />
avhandling.<br />
Öhman, K. 1997. Effekt av högskärm och markberedning<br />
på blåbärsförek<strong>om</strong>st¨ och artdiversitet i<br />
södra Sverige. <strong>SLU</strong>, Institutionen för sydsvensk<br />
skogsvetenskap. Examensarbete nr 4.<br />
Personliga meddelanden<br />
Björkman, S. RSD Sylve Björkman. 2001.<br />
Engström, M. Finnerödja Bär. 2001.<br />
Eklund, F. Grundnäs Slakteri. 2001.<br />
Fritzon, C. Boletica AB. 2001.<br />
Fylking, P. Migrationsverket. Föredrag vid träff med<br />
skogsbärsföretag 2000-11-27.<br />
Hellberg, G. Polismyndigheten i Västerbotten. 2001.<br />
Lemchen, M. Polismyndigheten i Västerbotten. 2001.<br />
Niemi, T. Norrfrys AB. 2001.<br />
Ohlsson, H. Skogsmat i Uddeholm AB. 2001.<br />
Olovsson, P. Polismyndigheten i Västerbotten. 2001.<br />
Pekkari, I. Polismyndigheten i Norrbotten. 2001.<br />
Persson, R. STIRO Fritid AB. 2001.<br />
Qvist, B. Gösta Appelkvist Fryseri AB. 2001.<br />
Sjöstedt, A-C. Fjellfrys AB. 2001.<br />
Valfridsson, H. Värmlands Lingon AB. 2001.<br />
Bilaga 1<br />
Företag intervjuade angående<br />
kvantiteter inköpta bär i Sverige och<br />
Västerbotten.<br />
Olle Svensson AB<br />
Norrfrys AB<br />
Gösta Appelkvist Fryseri AB<br />
Fjellfrys AB<br />
Vermlands Lingon AB<br />
Skogsmat i Uddeholm AB<br />
Företag intervjuade angående antal<br />
bärplockare i Västerbottens län.<br />
Olle Svensson<br />
Balsjö frys<br />
Norrfrys<br />
Wes Kar<br />
Grundnäs Slakteri<br />
Åmsele Kiosken<br />
Affären i Rentjärn<br />
Rännuddens Camping<br />
Jörgen Lindström i Norsjö<br />
Resturangen i Kristineberg<br />
FjellFrys<br />
PeBe Bär<br />
BK Frys<br />
Nya Lycksele Bär<br />
Gösta Appelkvist Fryseri Umeå<br />
Gösta Appelkvist Fryseri Lillögda/Tallsjö