Kirkkohallituksen esitys 1/2007 kirkolliskokoukselle - Sakasti
Kirkkohallituksen esitys 1/2007 kirkolliskokoukselle - Sakasti
Kirkkohallituksen esitys 1/2007 kirkolliskokoukselle - Sakasti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
arbetsgrupp framhölls att biskopsmötets ställning<br />
som det organ som drar upp linjerna i<br />
frågor som gäller kyrkans tro och lära bör<br />
skärpas och stärkas. Arbetsgruppen föreslog<br />
dock inte att biskopsmötet ska få rollen som<br />
beslutsfattare i frågor som berör kyrkans<br />
ekumeniska teologi utan ansåg att frågan är<br />
löst i och med att biskopsmötet reserveras<br />
möjlighet att ge utlåtanden till kyrkans utrikesråd.<br />
Junttilas arbetsgrupp föreslog tvärtom<br />
att kyrkans utrikesråds ställning ska stärkas så<br />
att rådet får rätt att ge initiativ till kyrkomötet.<br />
Kyrkomötet lät framställningen förfalla framför<br />
allt för att mötet inte godkände denna lösning<br />
för skötseln av utrikesärendena. Kyrkomötets<br />
förvaltningsutskott konstaterade i sitt<br />
betänkande att kyrkans utrikesråd inte ska<br />
vara ett administrativt beslutsorgan utan ett<br />
organ som bereder ärenden för biskopsmötet<br />
och Kyrkostyrelsen.<br />
Att döma av diskussionen ovan verkar det<br />
råda en utbredd enighet om att biskopsmötets<br />
ställning som det organ som drar upp riktlinjer<br />
för all teologi – såväl den inhemska som<br />
den ekumeniska – bör stärkas. Det väsentliga<br />
är att biskopsmötets behörighet förtydligas<br />
och utökas i fråga om de av utrikesrådets nuvarande<br />
uppgifter som ligger nära biskopsmötets<br />
roll som det centralförvaltningsorgan som<br />
behandlar kyrkans tro, förkunnelse och arbete.<br />
I sitt utlåtande förhöll sig biskopsmötet<br />
delvis kritiskt till Junttilas arbetsgrupps förslag,<br />
enligt vilket kyrkans utrikesråd ska vara<br />
ett beslutsfattande organ i utrikesärenden vid<br />
sidan av biskopsmötet och Kyrkostyrelsen.<br />
Biskopsmötet konstaterade i sitt utlåtande<br />
bland annat följande:<br />
”I betänkandet hade man mer fördomsfritt<br />
kunnat utreda hur man kan stärka kyrkomötets,<br />
Kyrkostyrelsens och biskopsmötets ställning<br />
i beslutsfattandet gällande utrikesärenden<br />
samt kontakten mellan kyrkans utrikesråd<br />
och dessa organ. Även rådets egen beslutanderätt<br />
förblir delvis oklar. Till dessa delar kan<br />
förslagen i betänkandet betecknas som försiktiga.<br />
För närvarande har Evangelisk-lutherska<br />
kyrkan i Finland följande ansvarsområden<br />
inom utrikesärenden 1) kyrkans enhet och<br />
ekumeniska relationer, 2) global diakoni och<br />
mänsklighetens gemensamma utmaningar,<br />
23<br />
3) kyrkans missionsuppdrag och förhållande<br />
till andra religioner samt 4) vår egen kyrkas<br />
arbete utomlands.<br />
Av dessa är särskilt det första (enhet och<br />
ekumenik) och det tredje området (mission<br />
och religionsdialog) nära förknippade med<br />
biskopsmötets uppgifter som rör kyrkans tro<br />
och lära, medan det andra (diakoni och<br />
mänsklighetens gemensamma utmaningar)<br />
och särskilt det fjärde området (arbete bland<br />
finländare utomlands) klart ansluter till<br />
Kyrkostyrelsens uppgifter. Det tredje ansvarsområdet,<br />
global diakoni och mänsklighetens<br />
gemensamma utmaningar, utgör en<br />
gränsyta och tangerar bägge uppgiftsområdena<br />
beroende på om det är fråga om de teologiska<br />
grunderna (biskopsmötet) eller om<br />
den egentliga verksamheten (Kyrkostyrelsen).<br />
För Kyrkostyrelsen är det problematiskt<br />
att kyrkans utrikesråd, som tillsatts av kyrkomötet,<br />
med stöd av ett reglemente leder<br />
utrikesavdelningen som är underställd Kyrkostyrelsen.<br />
Samtidigt ställs biskopsmötet i<br />
den nuvarande förvaltningsmodellen – trots<br />
att biskopar sitter med i kyrkans utrikesråd –<br />
delvis vid sidan av beredningen och beslutsfattandet<br />
som gäller ekumeniska relationer,<br />
lärosamtal och religionsdialog, trots att<br />
dessa frågor utgör en central del av biskopsmötets<br />
uppgifter. Kyrkans enhet, tro<br />
och lära berör inte endast vår kyrkas interna<br />
ärenden utan präglar också vår kyrkas identitet<br />
och externa relationer. Kyrkan kan inte<br />
ha dels en inhemsk teologi som utformas av<br />
biskopsmötet, dels en ekumenisk teologi<br />
som utformas av kyrkans utrikesråd. Även<br />
om de ekumeniska frågorna har skötts bra<br />
med beaktande av de speciella förvaltningsstrukturerna<br />
föreligger här ett utvecklingsbehov.<br />
Enligt betänkandet ska biskopsmötet<br />
framöver ha rollen som den instans som drar<br />
upp riktlinjerna i ärenden som gäller kyrkans<br />
tro och lära, också i fråga om kyrkans<br />
utrikesärenden. Detta kunde åstadkommas<br />
genom att biskopsmötets utlåtandeförfarande<br />
utvidgas i ärenden som faller inom utrikesrådets<br />
beslutanderätt. Ett bredare utlåtandeförfarande<br />
och en bättre informationsgång<br />
löser dock inte alla utvecklingsbehov.