Kirkkohallituksen esitys 1/2007 kirkolliskokoukselle - Sakasti
Kirkkohallituksen esitys 1/2007 kirkolliskokoukselle - Sakasti
Kirkkohallituksen esitys 1/2007 kirkolliskokoukselle - Sakasti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
placeringsverksamheten. Centralfonden är en<br />
offentligrättslig juridisk person och den enda<br />
av centralförvaltningens aktörer som har ett<br />
FO-nummer. Centralförvaltningens samtliga<br />
tillgångar står i kyrkans centralfonds namn.<br />
Centralfonden är aktör även i förhållande till<br />
skattemyndigheten och andra officiella instanser.<br />
Inom kyrkans centralfond finns flera fonder,<br />
den största är kyrkans pensionsfond, som<br />
är en fond med egen täckning. Andra fonder<br />
med egen täckning är bland annat diakonifonden<br />
och kyrkans fond för internationella<br />
och ekumeniska kontakter.<br />
Centralfondens styrelse utgörs av Kyrkostyrelsens<br />
plenum (KL 22:2). Plenum godkänner<br />
och undertecknar centralfondens bokslut<br />
och godkänner centralfondens verksamhets-<br />
och ekonomiplan samt lägger fram dem<br />
för kyrkomötet som i egenskap av högsta beslutande<br />
organ fastställer bokslutet, beviljar<br />
ansvarsfrihet samt godkänner verksamhets-<br />
och ekonomiplanen.<br />
I ärenden som gäller placeringsverksamheten<br />
har beslutanderätten överförts till direktionen<br />
för pensionsfonden inom kyrkans<br />
centralfond (KL 22:3,2). Plenum utser medlemmarna<br />
i direktionen för sin mandatperiod.<br />
Direktionen rapporterar årligen till plenum<br />
om sin verksamhet (verksamhetsberättelse<br />
från pensionsfondens direktion) samt om sina<br />
placerings- och riskhanteringsplaner. Verksamhetsberättelsen<br />
från pensionsfondens direktion<br />
fogas till Kyrkostyrelsens verksamhetsberättelse.<br />
Administrativt hör kyrkans centralfond till<br />
Kyrkostyrelsens organisation så att ”kyrkans<br />
centralfond fungerar som ekonomiavdelning”<br />
(Kyrkostyrelsens reglemente 11 §). Det ecklesiastikråd<br />
som är chef för ekonomiavdelningen<br />
är också chef för kyrkans centralfond.<br />
Ekonomiavdelningen är liksom de övriga<br />
avdelningarna en del av Kyrkostyrelsens organisation.<br />
Avdelningschefen är underställd<br />
kanslichefen. Frågan om när avdelningschefen<br />
agerar i egenskap av chef för ekonomiavdelningen<br />
och när i egenskap av chef för<br />
centralfonden är relativt klar. I egenskap av<br />
chef för kyrkans centralfond agerar avdelningschefen<br />
när det är fråga om ärenden som<br />
kräver att aktören är en juridisk person med<br />
11<br />
FO-nummer. Detta är nödvändigt vid pensionsanstalts-,<br />
placerings- och uthyrningsverksamhet,<br />
i all handel, beskattning och så<br />
vidare. I övrigt agerar avdelningschefen i<br />
egenskap av chef för Kyrkostyrelsens ekonomiavdelning.<br />
Besluten om kyrkans centralfond fattas<br />
enligt reglementet. Till exempel fattas beslut<br />
om kyrkans placeringsavtal som gäller annat<br />
än pensionsfonden av ämbetskollegiet, och<br />
detsamma gäller riskhanteringsplanerna.<br />
Samma personer är namntecknare både för<br />
Kyrkostyrelsen och för kyrkans centralfond.<br />
2.3 Övrig offentlig förvaltning<br />
2.3.1 Statsförvaltningen<br />
Statsförvaltningen i Finland är indelad i<br />
en centralförvaltning som är ansvarig inför<br />
riksdagen, en regionalförvaltning och en<br />
lokalförvaltning.<br />
Statens centralförvaltning består av statsrådet<br />
och de 12 ministerier som det omfattar<br />
samt centralförvaltningens övriga enheter.<br />
Det finns sammanlagt cirka 100 centralförvaltningsenheter.<br />
Under de senaste drygt 15<br />
åren har centralförvaltningens ämbetsverksstruktur<br />
reviderats genom att centrala ämbetsverk<br />
och andra organisationer har slagits<br />
samman och lagts ned och deras uppgifter<br />
har överförts till ministerierna och andra organisationer<br />
samt till statens regional- och<br />
lokalförvaltning. Allt fler av den offentliga<br />
sektorns uppgifter har också flyttats utanför<br />
det egentliga förvaltningsmaskineriet, vilket<br />
är möjligt på vissa i grundlagen fastställda<br />
villkor. Uppgifter som innebär betydande<br />
utövning av offentlig makt får dock ges<br />
endast myndigheter (Grundlagen 124 §).<br />
Under åren 1989–2010 ombildades otaliga<br />
statliga ämbetsverk, inrättningar eller<br />
delar av sådana till affärsverk. Affärsverken<br />
har senare bolagiserats, dels som under inverkan<br />
av EU-normer eftersom statliga affärsverk<br />
på grund av sitt konkursskydd inte<br />
problemfritt kan agera på den öppna marknaden.<br />
Även affärsverkens skattefrihet har<br />
ansetts vara en stödform som snedvrider<br />
marknaden. Sedan 1990-talet har man inom<br />
förvaltningen utvecklat resultatstyrningen i