PDF (examensarbete) - SLU
PDF (examensarbete) - SLU
PDF (examensarbete) - SLU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2.4 Immateriella värden<br />
Begreppet immateriella värden är någonting som jag stött<br />
på i det material jag studerat om bevarande och kulturarv.<br />
Med immateriella värden menas t.ex. traditioner, namn<br />
och berättelser (Riksantikvarieämbetet, 2009 B). Denna<br />
typ av värden kan också ha stor betydelse när det kommer<br />
till bevarandefrågor. I stadsbyggnad kan det ofta röra<br />
sig om t.ex. plats- och gatunamn. År 2006 kom en skrift<br />
(Svenska Unescorådet, 2006) angående Unescos konvention<br />
om skydd för det immateriella kulturarvet. I skriften<br />
talar man om de immateriella värdenas svårbestämbarhet<br />
och att de därför är känsliga och i behov av skydd.<br />
Som ett exempel på hur man kan arbeta med bevarande<br />
i form av immateriella kulturarv kan Industristaden i Uppsala<br />
nämnas. Det är ett nybyggt bostadsområde på tidigare<br />
industrimark. Av den tidigare industrin kan man inte se<br />
någonting längre, men platsens historia bevarad genom<br />
namnet på det nya området.<br />
2.5 Kulturmiljö<br />
Både begreppet kulturmiljö och begreppet kulturarv är<br />
någonting som är dynamiskt och förändras i sin betydelse.<br />
Begreppen flyter även ofta samman och kan därför uppfattas<br />
som diffusa och svårtolkade. Jag har dock valt att<br />
använda mig av Riksantikvarieämbetets förklaring: ”Med<br />
kulturmiljö menas den av människan påverkade fysiska<br />
miljön som vittnar om historiska och geografiska sammanhang.<br />
Det kan gälla allt från enskilda objekt till hela<br />
landskapsavsnitt. Kulturmiljön är en viktig del av kulturarvet”<br />
(Frisk et. al, 2006)<br />
Med detta begrepp kan nästan allt tolkas som en del<br />
av kulturmiljön då en mycket stor del av vår omgivning<br />
bär spår av mänsklig påverkan. Kulturmiljöbegreppet är<br />
mycket brett och med riksantikvarieämbetets definition<br />
kan det tolkas som någonting dynamiskt som hela tiden<br />
nyskapas då människan påverkar sin omgivning. Kulturmiljöbegreppet<br />
kan innefatta både den byggda kulturmiljön<br />
och kulturlandskapet.<br />
1<br />
2. Kulturarv<br />
Begreppet kulturarv är trots viss likhet med kulturmiljön<br />
ett bredare begrepp och innefattar bl.a. även de immateriella<br />
värdena. Begreppet beskrivs på Riksantikvarieämbetets<br />
hemsida (2009 A) som: ”Kulturarvet utgörs av vad<br />
tidigare generationer har skapat och hur vi i dag uppfattar,<br />
tolkar och för det vidare”.<br />
De senaste åren har begreppet kulturarv och vad som<br />
ska räknas dit diskuterats livligt både nationellt och internationellt.<br />
Den tidigare synen på kulturarv som någonting<br />
”gammalt och fint”, beslutat av politiker och kännare har<br />
nu börjat förändras. (Kolen, 2006)<br />
2. Den nya synen på kulturvärden<br />
Riksantikvarieämbetet (2008 A) talar om vår moderna<br />
historia som fotbollsplaner, höghus och torg, de menar att<br />
detta är lika mycket kulturarv som kyrkor och fornminnen.<br />
De beskriver även svårigheten i att se på detta som<br />
kulturarv då de kommer från en tid som ligger så nära nuet<br />
samt att vi inte vet hur framtiden ser ut och därför inte kan<br />
reflektera mot den. Riksantikvarieämbetet belyser även<br />
problemet med att inte se på nutiden som en del av framtidens<br />
kulturarv. De menar att om vi inte uppmärksammar<br />
framtidens kulturarv idag så riskerar de att förfalla, rivas<br />
och ersättas med annat. (Riksantikvarieämbetet, 2008 A)<br />
2001 till 2004 genomförde Riksantikvarieämbetet, länsstyrelserna<br />
och länsmuseernas samarbetsråd ett projekt<br />
kallat ”Agenda kulturarv”. I detta projekt diskuterades<br />
bland annat inriktningen på det framtida kulturarvsarbetet.<br />
Syftet var att öka kulturarvets demokratiska förankring<br />
och slagkraft. (Riksantikvarieämbetet et al., 2004) I<br />
projektets programförklaring beskrivs den nya och mer<br />
demokratiserade synen på kulturarv som en utveckling<br />
i rätt riktning mot en hållbar syn på stadsplanering och<br />
kulturarv. De menar att människor skapar, använder och<br />
tolkar historien, de ska därför också vara de som avgör<br />
vad som ska räknas till kulturarven. Ju mer som bevaras<br />
oavsett vad det är, ju lättare är det att i framtiden tolka och