Årsredovisning - Investor relations - SKF.com
Årsredovisning - Investor relations - SKF.com Årsredovisning - Investor relations - SKF.com
Årsredovisning 1997
- Page 2 and 3: SKFs vision är att vara erkänd so
- Page 4 and 5: SKF-koncernen RULLNINGSLAGER TÄTNI
- Page 7 and 8: Kommentar av styrelsens ordförande
- Page 9 and 10: QS 9000, ett nytt kvalitetsverktyg
- Page 11 and 12: Ytterligare förstärkt ställning
- Page 13 and 14: I samband med inlösen och konverte
- Page 15 and 16: 32 000 24 000 16 000 8 000 Försäl
- Page 17 and 18: antalet lagerpunkter minskats från
- Page 19 and 20: lagerindustrins tillväxt i Asien o
- Page 21 and 22: Återhämtningen blev emellertid st
- Page 23 and 24: 4 000 3 000 2 000 1 000 Försäljni
- Page 25 and 26: öppnade Chicago Rawhide en helt ny
- Page 27 and 28: 4 500 3 000 1 500 0 Försäljning,
- Page 29 and 30: på en stålugn och ett program att
- Page 31 and 32: Finansiell riskhantering Finansiell
- Page 33 and 34: Miljö - Mot ISO 14001 År 1997 var
- Page 35 and 36: SKFs grundvärderingar Det första
- Page 37 and 38: KOMMENTARER TILL KONCERNENS RESULTA
- Page 39 and 40: KOMMENTARER TILL KONCERNENS BALANSR
- Page 41 and 42: KOMMENTARER TILL KONCERNENS FINANSI
- Page 43 and 44: Valutakurser NOTER, KONCERNEN Resul
- Page 45 and 46: 6. Vinstmarginal Rörelseresultat p
- Page 47 and 48: 6 IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅN
- Page 49 and 50: Bundna reserver I Sverige och vissa
- Page 51 and 52: För långfristiga lån hade säker
<strong>Årsredovisning</strong> 1997
<strong>SKF</strong>s vision<br />
är att vara erkänd som världsledare inom lager,<br />
tätningar och näraliggande produkter.<br />
Det uppnår vi genom att vara bäst i branschen<br />
på att<br />
• erbjuda kundnytta<br />
• utveckla våra anställda<br />
• skapa värde åt aktieägarna<br />
I vår verksamhet fokuserar vi därför på<br />
• kvalitet<br />
• kostnadseffektivitet<br />
• tillväxt<br />
• snabbhet<br />
Detta är <strong>SKF</strong><br />
<strong>SKF</strong> grundades 1907 och har alltsedan dess legat<br />
i frontlinjen när det gäller tekniska innovationer.<br />
Det är <strong>SKF</strong> som sedan sin tillkomst har stått för de<br />
flesta banbrytande uppfinningarna inom rullningslagertekniken.<br />
Tack vare en offensiv satsning från<br />
början är <strong>SKF</strong> i dag världens ledande tillverkare<br />
av rullningslager och har även en ledande position<br />
inom specialstål och elastomertätningar. Med<br />
fabriker på ett 80-tal platser i 23 länder och försäljning<br />
genom egna försäljningsbolag och/eller<br />
auktoriserade distributörer i så gott som alla världens<br />
länder, är <strong>SKF</strong> alltid nära kunden.<br />
NYCKELTAL 1997 1996 1995<br />
Försäljning, Mkr 36 922 33 589 36 700<br />
Rörelseresultat, Mkr<br />
Resultat efter finansiella intäkter<br />
2 949 2 874 4 000<br />
och kostnader, Mkr<br />
Investeringar i materiella anläggnings-<br />
2 106 2 412 3 389<br />
tillgångar, Mkr 2 664 2 710 2 296<br />
Resultat i kronor per aktie efter skatt 13.70 14.90 18.10<br />
Utdelning i kronor per aktie 5.25 * 5.25 5.25<br />
Avkastning på sysselsatt kapital, % 13.0 14.7 19.0<br />
Soliditet, % 33.5 34.3 31.2<br />
Registrerat antal anställda 43 241 43 123 43 754<br />
* Utdelning enligt styrelsens förslag till vinstdisposition<br />
FOTO: Bertil Strandell, Håkan Ludwigsson, Magnus Pajnert<br />
PRODUKTION: Malmer & Partners AB<br />
REPRO & TRYCK: Elanders Wezäta AB, 1998<br />
TRYCKT PÅ: Arctic Silk och Munken Lynx, Svanmärkta
Omslagsbilden<br />
Det finns åtminstone 50 miljoner människor i världen i<br />
dag som åker inlines. Och intresset bara växer. I varje<br />
hjul sitter två spårkullager. Det betyder 16 lager per par.<br />
Marknadspotentialen är alltså stor. <strong>SKF</strong> säljer lager<br />
både till tillverkare av inlines, som t ex Bauer i Kanada<br />
och Salomon i Frankrike, och på eftermarknaden genom<br />
egna återförsäljare, sportaffärer och via Internet.<br />
1997<br />
2 <strong>SKF</strong>-koncernen<br />
Finansiell information<br />
Koncernens resultaträkning 34<br />
Koncernens balansräkning 36<br />
Koncernens finansieringsanalys 38<br />
Noter till koncernens bokslut 40<br />
U.S. GAAP 53<br />
Moderföretagets resultaträkning 58<br />
Moderföretagets finansieringsanalys 58<br />
Moderföretagets balansräkning 59<br />
Noter till Moderföretagets bokslut 60<br />
Förslag till vinstdisposition 65<br />
Revisionsberättelse 65<br />
Aktier och aktieägare 66<br />
Styrelse 68<br />
Ledning 70<br />
Sjuårsöversikt <strong>SKF</strong>-koncernen 72<br />
Ordbruk i <strong>SKF</strong>s värld 73<br />
Finansiell ordlista 74<br />
Innehåll<br />
5 Kommentar av styrelsens ordförande<br />
6 VD har ordet – Effektivisering och kompetenshöjning<br />
vapen i konkurrensen<br />
8 Förvaltningsberättelse<br />
13 – Rullningslager<br />
21 – Tätningar<br />
25 – Specialstål<br />
28 Finansiella mål och utdelningspolitik<br />
29 Finansiell riskhantering<br />
30 <strong>SKF</strong> och den Europeiska Monetära Unionen<br />
31 Miljö – Mot ISO 14001<br />
31 Mot år 2000<br />
32 <strong>SKF</strong> 100 – Ett sprinterlopp som startar<br />
om och om igen<br />
1
<strong>SKF</strong>-koncernen<br />
RULLNINGSLAGER<br />
TÄTNINGAR<br />
SPECIALSTÅL<br />
2<br />
Det här är <strong>SKF</strong> <strong>SKF</strong>s styrkefaktorer<br />
Ett rullningslagers funktion är att minimera<br />
friktionen mellan en fast och en rörlig<br />
yta samt att bära en last. <strong>SKF</strong> är världens<br />
ledande rullningslagerföretag med<br />
tillverkning på närmare 60 platser i 21 länder.<br />
Ett världsomspännande försäljningsnät,<br />
bestående av dels egna dotterbolag,<br />
dels 10 000 distributörer och återförsäljare,<br />
försörjer årligen en miljon kunder i mer än<br />
130 länder med lager från ett sortiment<br />
som omfattar 20 000 varianter. Rullningslager<br />
är <strong>SKF</strong>s största produktområde och<br />
svarade 1997 för 87 procent av den totala<br />
försäljningen.<br />
Tätningens uppgift är att separera ett<br />
maskinelement från den yttre världen för<br />
att förhindra att smuts och fukt tränger in<br />
eller smörjmedel läcker ut. <strong>SKF</strong> är genom<br />
dotterbolaget Chicago Rawhide USAs<br />
ledande tillverkare av radialtätningar.<br />
Chicago Rawhide är det största bolaget i<br />
tätningsdivisionen med 8 fabriker i USA. I<br />
divisionen ingår också bl a RFT S.p.A. i<br />
Italien, som är Europas ledande lagertätningsföretag,<br />
CR Elastomere GmbH i<br />
Tyskland, ett nyligen etablerat bolag i<br />
Indien och tre samriskföretag: i Japan,<br />
Kina och Mexiko.<br />
Stålet som rullningslager tillverkas av är<br />
avgörande för lagrens kvalitet. <strong>SKF</strong>s dotterbolag<br />
Ovako Steel är Europas ledande<br />
leverantör av rullningslagerstål. Drygt<br />
hälften av företagets produktion säljs till<br />
<strong>SKF</strong>s lagerfabriker. En ökande andel går<br />
dock till andra lagertillverkare. Övrig försäljning<br />
sker till vissa krävande områden<br />
inom maskin- och fordonsindustrin, framför<br />
allt i Västeuropa. Stålframställningen<br />
sker i Hofors, men Ovako Steel har också<br />
tillverkningsenheter i Frankrike, Storbritannien<br />
och USA.<br />
Målmedveten satsning på forskning och<br />
utveckling har gjort <strong>SKF</strong> till det tekniskt<br />
ledande företaget i branschen med ett stort<br />
antal innovationer som blivit normgivande<br />
på marknaden - från Sven Wingquists<br />
självinställande sfäriska kullager via bl a<br />
hjullagerenheter (Hub Units) till CARB.<br />
En försäljnings- och distributionsorganisation<br />
som täcker hela världen försäkrar<br />
närhet till kunderna var de än finns. En<br />
mycket kvalificerad kår av applikationsingenjörer<br />
finns alltid redo att lösa kundernas<br />
tekniska problem.<br />
Chicago Rawhide har en mycket stark<br />
ställning på bileftermarknaden i USA, där<br />
varumärket CR är väl etablerat. Från och<br />
med 1997 säljer <strong>SKF</strong> även lager till den<br />
amerikanska bileftermarknaden via Chicago<br />
Rawhide, för att på så sätt ytterligare<br />
förbättra servicen till denna viktiga marknad.<br />
I Europa stärker CR Elastomeres produktprogram<br />
tätningsdivisionens ställning.<br />
Etableringen i Bangalore i Indien innebar<br />
en förstärkning av ställningen i Asien.<br />
Stålets analysprecision och frihet från<br />
inneslutningar är kritiska faktorer för lagrens<br />
livslängd. Ovako Steel tillverkar i dag<br />
världens renaste stål. Den mångåriga kopplingen<br />
till <strong>SKF</strong> och integreringen mellan<br />
de båda bolagen har gett Ovako Steel en<br />
unik kompetens och konkurrenskraft som<br />
leverantör av rullningslagerstål. Den nu<br />
avslutade omstruktureringen med avveckling<br />
av olönsamma verksamheter, fokusering<br />
på rullningslagerstål och utförsäljning<br />
av delar av försäljningsorganisationen, har<br />
stärkt företaget ytterligare.
Elektrisk<br />
industri 6%<br />
Flygindustri 4%<br />
Allmän maskinindustri<br />
14%<br />
Specialiserad<br />
maskinindustri<br />
8%<br />
Tung<br />
industri 9%<br />
Flygindustri<br />
3%<br />
Allmän maskinindustri<br />
14%<br />
Industridistributörer<br />
13%<br />
Personbilar<br />
15%<br />
Elektrisk<br />
industri 2%<br />
Allmän<br />
maskinindustri<br />
43%<br />
<strong>SKF</strong>s kunder Så här gick det 1997 Vad ligger framför oss?<br />
Fordonseftermarknad<br />
7%<br />
Lastbilar 7%<br />
Personbilar 16%<br />
Industridistributörer<br />
29%<br />
Fordonseftermarknad<br />
27%<br />
Lastbilar 6%<br />
Personbilar 37%<br />
Lastbilar 9%<br />
Industridistributörer<br />
11%<br />
Tung<br />
industri 11%<br />
Specialiserad<br />
maskinindustri<br />
9%<br />
Den ekonomiska återhämtningen i Västeuropa<br />
ledde till en 7-procentig volymförbättring<br />
jämfört med 1996. Enbart i Västeuropa<br />
ökade volymerna med nästan 10<br />
procent. Mixutvecklingen var dock negativ<br />
då de kundsegment som inledde uppgången<br />
var kunder med stora volymer men<br />
med lägre marginaler. <strong>SKF</strong> stärkte sin<br />
industriella närvaro i Asien med nya fabriker<br />
i Korea och Indonesien. I Ukraina förvärvade<br />
koncernen en lagerfabrik som bl a<br />
försörjer den ryska bilindustrin och i USA<br />
inleddes produktionen vid den nybyggda<br />
fabriken i Aiken, SC, också denna inriktad<br />
på bilindustrin. Antalet patent ökade starkt.<br />
Efter omstruktureringar av verksamheten<br />
visade tätningsdivisionen en klart förbättrad<br />
lönsamhet under 1997. Försäljningen<br />
ökade också starkt under året, framför allt<br />
beroende på framgångar inom industrieftermarknaden<br />
och hos bilkunderna. I en<br />
nybyggd fabrik i North Carolina påbörjades<br />
tillverkningen av bl a tätningar med<br />
stor diameter och tätningar för larvfötter.<br />
För att ytterligare stärka ställningen på den<br />
asiatiska marknaden, i synnerhet i Indien,<br />
bilades ett bolag där som skall börja tillverka<br />
tätningar för den växande indiska<br />
bilindustrin.<br />
Efter en svag start steg efterfrågan successivt<br />
under året och Ovako Steel ökade produktionen<br />
av stål med cirka 20 procent<br />
jämfört med 1996, till 440 000 ton. De<br />
ökade volymerna och genomförda effektiviseringsprogram<br />
påverkade lönsamhetsutvecklingen<br />
positivt för ståldivisionen.<br />
Produktionsökningen klarades i huvudsak<br />
genom interna omflyttningar och utnyttjande<br />
av den flexibla arbetstiden och därför<br />
med nästan oförändrad bemanning. Omvandlingen<br />
av Ovako Steel, som påbörjades<br />
1992, är nu i stort sett genomförd och<br />
grundstrukturen är på plats.<br />
<strong>SKF</strong>-KONCERNEN<br />
En ytterligare förstärkning av tillverkningsbasen<br />
planeras i Asien. Nya affärer<br />
ökar <strong>SKF</strong>s andel av såväl den stora amerikanska<br />
bilmarknaden som den japanska<br />
bilmarknaden. I Västeuropa fortsätter<br />
effektiviseringen av koncernens administration<br />
och försäljningsstruktur, något som<br />
kommer att leda till årliga besparingar om<br />
cirka 700 miljoner kronor från sekelskiftet.<br />
I Central- och Östeuropa fortsätter koncernen<br />
att flytta fram sina positioner i hög<br />
takt. Produktivitetshöjningen vid de västeuropeiska<br />
fabrikerna frigör ytterligare tillverkningskapacitet<br />
som förs över till tillväxtmarknaderna.<br />
Tätningsdivisionen fortsätter att stärka sin<br />
närvaro i Asien genom ökad produktionskapacitet<br />
i regionen. I USA kommer det<br />
nya, omfattande avtalet med USAs ledande<br />
reservdelskedja att stärka Chicago<br />
Rawhides ställning på den viktiga bileftermarknaden.<br />
Försäljningsaktiviterna i Västeuropa<br />
förstärks för att öka andelen av<br />
denna marknad. Fortsatt satsning på nya<br />
produkter bidrar också till ökande marknadsandelar.<br />
Fokuseringen på att öka andelen stål som<br />
säljs utanför <strong>SKF</strong>-koncernen förstärks för<br />
att förbättra kapacitetsutnyttjandet. Det nya<br />
rörverket i Hofors färdigställs och produktionen<br />
kommer igång successivt under<br />
årets andra hälft. Den nya teknologi som<br />
används vid framställningen kommer att<br />
leda till märkbara kostnadsbesparingar i<br />
produktionen av ringar i lagertillverkningen.<br />
Finslipningen av strukturen fortsätter<br />
i syfte att ytterligare höja effektiviteten,<br />
bl a görs omfattande förändringar i<br />
administrationen.<br />
3
Kommentar av styrelsens ordförande<br />
De västeuropeiska ekonomierna<br />
började, efter avmattningen<br />
1995 och 1996, åter vända<br />
uppåt under 1997. Konjunkturen<br />
förstärktes sedan successivt under<br />
senare delen av året. Det innebär att när vi<br />
nu går in i ett nytt verksamhetsår, visar Västeuropa<br />
och USA, de två marknader som<br />
tillsammans står för närmare 80 procent av<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens försäljning, en positiv<br />
utveckling.<br />
*<br />
I USA blev 1997 det sjunde året i rad med<br />
tillväxt. Det enda kundsegment som inte<br />
förbättrades nämnvärt var bilar, där försäljningen<br />
i stort sett blev oförändrad jämfört<br />
med 1996. I Västeuropa däremot var bilindustrin<br />
en av motorerna i återhämtningen.<br />
<strong>SKF</strong>-koncernen fortsatte under året att<br />
implementera de strategier som lades fast<br />
1995. De innefattar i korthet att prioritera<br />
geografisk tillväxt i Asien, Central- och<br />
Östeuropa och USA och att bland kundsegmenten<br />
prioritera eftermarknaderna för<br />
såväl fordon som industri. I koncernens<br />
strategi, som fokuserar på rullningslager<br />
och tätningar, ingår också att intensifiera<br />
arbetet med att utveckla fler nya produkter<br />
och fler nya produkter med högre föräd-<br />
*<br />
lingsvärde. En sådan utveckling differentierar<br />
<strong>SKF</strong> gentemot konkurrenterna samtidigt<br />
som det högre förädlingsvärdet medför förbättrad<br />
lönsamhet för koncernen.<br />
*<br />
De investeringar som genomfördes under<br />
året var i linje med strategierna och stärkte<br />
<strong>SKF</strong>s ställning i såväl Asien som Centraloch<br />
Östeuropa och USA. Nybyggda fabriker<br />
i Korea och USA samt förvärv av fabriker<br />
i Indonesien och Ukraina var några av<br />
årets nyheter.<br />
*<br />
I Latinamerika utvecklades de flesta länderna<br />
positivt. Det var endast under årets<br />
senare del som krisen i Asien fick återverkningar<br />
på börserna i den här regionen och<br />
därmed skapade viss oro på marknaden.<br />
Med undantag för Brasilien, där borttagandet<br />
av importtullar under 1996 dramatiskt<br />
påverkade prisbilden i negativ riktning,<br />
utvecklades <strong>SKF</strong>s affärer i Latinamerika<br />
positivt.<br />
*<br />
Med fabriken i Lutsk i Ukraina, där <strong>SKF</strong><br />
förvärvade majoriteten vid årsskiftet, och<br />
Poznan-fabriken i Polen, som köptes för två<br />
år sedan, har nu koncernen etablerat en<br />
plattform i regionen. Poznan-fabriken levererar<br />
redan produkter till den västeuropeiska<br />
marknaden och fabriken i Lutsk, som<br />
tillverkar koniska rullager, har kapacitet att<br />
försörja marknader även utanför Östeuropa.<br />
*<br />
Den finansiella kris som drabbade Asien<br />
under andra hälften av 1997 fick en negativ<br />
effekt på tillväxttakten i regionen. Utvecklingen<br />
är mycket svårbedömd men takten<br />
på tillväxten i Asien kommer de närmaste<br />
åren att bli väsentligt lägre än tidigare. Den<br />
kraftiga försvagningen av valutorna leder<br />
till förstärkt internationell konkurrenskraft,<br />
som kan utnyttjas i exporten till västvärlden.<br />
Även <strong>SKF</strong>, som har egen tillverkning i<br />
Indien, Malaysia, Kina, Korea och Indonesien,<br />
kan dra nytta av en sådan utveckling.<br />
*<br />
I koncernens mål ingår att skapa värde för<br />
aktieägarna. Under året har ledningen därför<br />
utarbetat en modell för att bättre kunna<br />
styra verksamheten och mäta bolagets<br />
resultat med aktieägarvärdet i fokus. Denna<br />
modell kommer att användas inom koncernen<br />
för att sätta mål, mäta prestationer, fördela<br />
investeringar etc.<br />
*<br />
Med beaktande av koncernens stärkta<br />
marknadspositioner och nu pågående rationaliseringsprogram,<br />
föreslår styrelsen en<br />
utdelning om 5.25 kronor per aktie.<br />
*<br />
Slutligen vill jag till koncernens ledning<br />
och medarbetare framföra styrelsens varma<br />
tack för ett mycket bra arbete under året.<br />
Göteborg den 30 januari 1998<br />
anders scharp<br />
5
VD har ordet – Effektivisering och kompetenshöjning<br />
vapen i konkurrensen<br />
Låt mig inledningsvis slå fast att<br />
det resultat koncernen åstadkom<br />
under verksamhetsåret 1997 blev<br />
svagare än vad vi själva räknade<br />
med när året inleddes. Försäljningen däremot<br />
utvecklades positivt och koncernen<br />
stärkte under året sin ställning på världsmarknaden.<br />
Flera olika faktorer påverkade resultatet<br />
för 1997. Det fortsatta arbetet med etableringarna<br />
i Kina – där vi just nu förhandlar<br />
om ytterligare ett samriskföretag – liksom<br />
de industriella etableringarna i Korea, Indonesien,<br />
USA och Östeuropa var aktiviteter<br />
som med tillhörande kostnader låg med i<br />
våra planer för året. Däremot utvecklades<br />
6<br />
mixen av sålda produkter ofördelaktigt för<br />
koncernen.<br />
När efterfrågan på koncernens produkter<br />
väl började förbättras i Västeuropa, var det<br />
framför allt från storvolymkunder. Det är<br />
kunder som använder <strong>SKF</strong>s produkter som<br />
komponenter i sina egna produkter och som<br />
köper stora volymer, men där <strong>SKF</strong> har en<br />
lägre marginal. Även inom de övriga regionerna<br />
var det i första hand storvolymkunder<br />
som stod för tillväxten.<br />
Koncernens tillväxt kom sålunda under<br />
1997 huvudsakligen från kunder som ger<br />
<strong>SKF</strong> en relativt sett lägre marginal. Därutöver<br />
var priskonkurrensen fortsatt hård.<br />
15 försäljningsbolag i Västeuropa<br />
blir ett<br />
Vi genomför också ett omfattande program<br />
för att höja effektiviteten, framför allt i den<br />
västeuropeiska verksamheten. Detta skall<br />
leda till årliga besparingar i storleksordningen<br />
700 miljoner kronor. Under tredje<br />
kvartalet 1997 gjorde vi en avsättning om<br />
cirka 750 Mkr för pågående och beslutade<br />
effektiviseringsprogram. Marknadsföringen<br />
och försäljningen anpassas för att stärka<br />
kundservicen. Vi utnyttjar de fördelar som<br />
den gemensamma marknaden i Västeuropa<br />
erbjuder och de möjligheter som de nya<br />
informationsteknologierna ger oss. Effektiviseringen<br />
sker i huvudsak inom försäljnings-<br />
och tillverkningsadministrationen.<br />
Ett exempel är att koncernen går från att ha<br />
haft 15 försäljningsbolag i Västeuropa till<br />
att i princip bara ha ett västeuropeiskt försäljningsbolag.<br />
På detta sätt elimineras ett<br />
stort antal funktioner som vi idag inte<br />
längre behöver på nationsnivå.<br />
<strong>SKF</strong> har under många år investerat<br />
mycket resurser och kapital i omstruktureringar.<br />
Detta har varit, och kommer att vara,<br />
nödvändigt för att förstärka koncernens<br />
konkurrenskraft och därmed ge förutsättningar<br />
att skapa värde åt aktieägarna.<br />
För att stödja verksamhetens utveckling i<br />
Västeuropa och USA genomfördes stora<br />
satsningar på informationssystem, vilket<br />
också låg med i våra aktivitetsplaner för<br />
året. Dessa satsningar kommer att fortsätta<br />
under 1998.<br />
Kvalitet centralt begrepp inom<br />
<strong>SKF</strong><br />
Nu till området kvalitet, ett centralt begrepp<br />
inom <strong>SKF</strong>-världen. Kvalitetsarbetet är en<br />
kontinuerlig process som saknar slut. Det<br />
finns ständigt utrymme för ytterligare förbättringar.<br />
Vi är alltså inte nöjda med var vi<br />
befinner oss idag och fortsätter att arbeta<br />
intensivt på att förbättra servicen till våra<br />
kunder. Under fjolåret lyckades vi ytterligare<br />
förbättra leveransservicen till kunderna.<br />
Det nya centrallagret i Belgien fyller<br />
här en mycket viktig funktion.<br />
Under det gångna året kvalitetscertifierades<br />
ett antal av koncernens enheter enligt
QS 9000, ett nytt kvalitetsverktyg som har<br />
sitt ursprung i den amerikanska bilindustrin.<br />
TQM – Total Quality Management – är<br />
det begrepp som oftast används idag för att<br />
beskriva det totala kvalitetsarbetet i ett företag.<br />
Det gäller alltså inte bara produkterna<br />
och den service som slutligen erbjuds kunderna,<br />
utan alla de aktiviteter som pågår<br />
inom företaget för att skapa slutprodukten.<br />
TQM är därför den naturliga grunden för<br />
de värderingar, drivkrafter och strategier<br />
som skall leda till att vår vision förverkligas.<br />
Vi har valt att kalla denna helhet för<br />
<strong>SKF</strong> 100. Det är min övertygelse att vi<br />
behöver en gemensam värdebas att agera<br />
från, en värdebas som i likhet med drivkrafter,<br />
strategier och vision också kommunicerats<br />
till koncernens alla medarbetare. På<br />
sidan 32 återfinns en presentation av<br />
<strong>SKF</strong> 100.<br />
Hela koncernen skall<br />
miljöcertifieras enligt ISO 14001<br />
Miljön, både den inre och den yttre, är en<br />
viktig del av TQM. Under 1998 inleder vi<br />
arbetet med att miljöcertifiera hela koncernen<br />
enligt ISO 14001. Vi kommer att hålla<br />
aktieägarna och andra intressenter informerade<br />
om hur detta arbete fortskrider med<br />
hjälp av den separata miljöredovisning som<br />
vi nu för fjärde gången publicerar samtidigt<br />
med årsredovisningen. Miljöredovisningen<br />
speglar den betydelse vi tillmäter miljöfrågorna.<br />
Fortsatt tillväxt väntas<br />
Verksamhetsåret 1998 har bara börjat. Hur<br />
omvärlden kommer att utvecklas är mycket<br />
svårt att bedöma. Osäkerheten är betydande<br />
eftersom de konsekvenser som utvecklingen<br />
i Asien kan få för västvärlden ännu<br />
inte till fullo kan överblickas.<br />
Den bild jag har idag är emellertid att<br />
tillväxten kommer att fortsätta i både Västeuropa<br />
och USA, i det senare landet förmodligen<br />
i ett något långsammare tempo än<br />
hittills. Det innebär att efterfrågan från våra<br />
två viktigaste marknader - som tillsammans<br />
svarar för närmare 80 procent av koncernens<br />
försäljning - kommer att växa.<br />
I Central- och Östeuropa räknar jag med<br />
fortsatt stark tillväxt för <strong>SKF</strong>s vidkommande.<br />
Särskilt intressant blir Ryssland där vi nu<br />
gör en inbrytning på fordondsindustrin<br />
genom den nyligen förvärvade fabriken i<br />
Lutsk i Ukraina.<br />
I Latinamerika ser bilden positiv ut för<br />
de flesta marknader. I Brasilien, där vi haft<br />
problem de senaste två åren, räknar vi med<br />
ett förbättrat resultat.<br />
Afrika och Mellanöstern är små marknader<br />
men <strong>SKF</strong> räknar också här med god<br />
tillväxt.<br />
Oron i Asien kräver hög<br />
beredskap<br />
Slutligen då Asien. Jag tror i dagsläget på<br />
en viss fortsatt tillväxt i regionen, men i en<br />
lägre takt än vad vi tidigare hade räknat<br />
med. Utvecklingen kommer också att skilja<br />
sig väsentligt mellan de olika marknaderna.<br />
<strong>SKF</strong> följer självfallet utvecklingen<br />
mycket noggrant och har hög beredskap att<br />
agera, både i Asien och resten av världen,<br />
om det visar sig att de asiatiska bolagen<br />
väljer att försöka kompensera en bristande<br />
efterfrågan på hemmamarknaderna genom<br />
att försöka få avsättning för sina produkter i<br />
Västeuropa och USA.<br />
Kompetenshöjning avgörande i<br />
konkurrensen<br />
Hela <strong>SKF</strong>s verksamhet syftar till att skapa<br />
mervärde för koncernens kunder, utveckla<br />
våra medarbetare och skapa värde för aktieägarna.<br />
Därför ingår också dessa tre målgrupper<br />
av naturliga skäl i koncernens<br />
vision. I årsredovisningen kommer ni att<br />
finna många exempel på hur vi ger service<br />
till våra kunder genom att arbeta med att<br />
lösa problem och försöka förutse behov<br />
som kan uppstå i framtiden.<br />
Inom koncernen bedrivs ett omfattande<br />
arbete med att höja kompetensen hos alla<br />
medarbetare. Nya teknologier ställer allt<br />
högre krav och nya arbetsprocesser utvecklas<br />
kontinuerligt, inte minst med hjälp av<br />
den nya informationsteknologin. Vår förmåga<br />
att ta till oss nyheter och anpassa dem<br />
till våra behov kommer att vara en av<br />
många avgörande faktorer i konkurrensen<br />
på marknaden. Det kan därför inte nog<br />
understrykas hur viktigt det är att alla ges<br />
den kompetens som krävs för att kunna<br />
följa med i den snabba utvecklingen. Målet<br />
är att varje enskild <strong>SKF</strong>-medarbetare skall<br />
ha sin egen utvecklingsplan så att vi får en<br />
samstämmighet mellan kravprofilen på<br />
befattningen och kompetensprofilen hos<br />
medarbetaren.<br />
Med kunniga och välutbildade medarbetare<br />
kan vi på ett bättre och effektivare sätt<br />
ge kunderna bättre service. Detta leder i sin<br />
tur till förstärkt marknadsposition, lägre<br />
kostnader och därmed ett bättre resultat,<br />
som skall ge aktieägarna den värdetillväxt<br />
de väntar sig av sina investeringar.<br />
Värde till aktieägarna<br />
<strong>SKF</strong>s mål är att skapa värde för aktieägarna.<br />
Vi har därför nu infört en ny styrmodell<br />
som bättre styr verksamheten i<br />
denna riktning. Denna styrmodell, som är<br />
en s k economic value added-modell, är<br />
grunden för att beslut och åtgärder leder till<br />
en gynnsam ekonomisk utveckling för företaget<br />
och aktieägarna.<br />
Göteborg den 30 januari 1998<br />
peter augustsson<br />
VD HAR ORDET<br />
7
Förvaltningsberättelse<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens försäljning utvecklades positivt under verksamhetsåret 1997 och<br />
ökade med 10 procent till 36 922 miljoner kronor, jämfört med 1996. Alla för koncernen<br />
viktiga marknader bidrog till denna utveckling. De största ökningstalen stod<br />
Afrika och Mellanöstern samt Central- och Östeuropa för. Tillsammans svarar dessa<br />
marknader dock endast för cirka 5 procent av koncernens försäljning. Ökningen i<br />
Västeuropa, som är koncernens största marknad med cirka 52 procent av försäljningen,<br />
stannade vid 5 procent.<br />
Geografisk fördelning av försäljning, medelantal anställda och<br />
materiella anläggningstillgångar (procent)<br />
Försäljning<br />
Av koncernens försäljningsökning utgjorde<br />
volymen 7 procent, att jämföras med en<br />
volymminskning på 2.5 procent under<br />
1996.<br />
Vid omräkningen till svenska kronor<br />
påverkades försäljningsutfallet också av<br />
utvecklingen på valutamarknaderna. En försvagning<br />
av den svenska kronan, framför<br />
allt mot USA-dollarn, ledde till att försäljningen<br />
ökade med cirka 6 procent eller<br />
cirka 2 000 Mkr under året.<br />
8<br />
25<br />
Medelantal anställda<br />
15<br />
18<br />
Nordamerika<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
6 5 4<br />
Latinamerika<br />
52<br />
62<br />
67<br />
Västeuropa<br />
Därutöver påverkades koncernens försäljning<br />
negativt av pris- och mixutvecklingen<br />
med 2 procent jämfört med året<br />
dessförinnan. Mixen av sålda produkter<br />
utvecklades ogynnsamt för koncernen. Det<br />
var framför allt kunder som köper stora<br />
volymer, men som ger <strong>SKF</strong> lägre marginaler,<br />
som svarade för tillväxten. Så leddes till<br />
exempel den västeuropeiska uppgången av<br />
bilindustrin, som trots allmänt svaga hemmamarknader<br />
lyckades hålla uppe och även<br />
öka försäljningen av nya bilar.<br />
2<br />
3<br />
1<br />
Central- och<br />
Östeuropa<br />
3 2 1<br />
Mellanöstern och<br />
Afrika<br />
12<br />
13<br />
Asien<br />
9<br />
När uppgången i den västeuropeiska<br />
konjunkturen började kännas uthållig ökade<br />
också maskinindustrin och eftermarknaden.<br />
Under årets sista kvartal var efterfrågan god<br />
inom de flesta av koncernens kundsegment.<br />
På den amerikanska marknaden fortsatte<br />
efterfrågan att växa för sjunde året i rad.<br />
Bilden var likartad för koncernens olika<br />
affärer. Tätningsdivisionen, som har huvuddelen<br />
av sina affärer i USA, gynnades av<br />
denna positiva trend.
Ytterligare förstärkt ställning i<br />
Central- och Östeuropa<br />
I Central- och Östeuropa flyttade <strong>SKF</strong> fram<br />
sina positioner under året, trots att tillväxten<br />
i dessa länder inte var lika stark som<br />
1996. Ökningstakten översteg marknadens<br />
tillväxt och <strong>SKF</strong> är nu den största importören<br />
av rullningslager till denna region.<br />
Genom övertagandet av en fabrik i Lutsk<br />
i Ukraina, med leveranser framför allt till<br />
den ryska fordonsindustrin, ökade koncernens<br />
industriella närvaro samtidigt som<br />
grunden lades för ytterligare förstärkning<br />
av positionen i Östeuropa. Den nya fabriken<br />
utgör också en resurs som kan utnyttjas<br />
för att försörja marknader utanför Centraloch<br />
Östeuropa.<br />
Avmattning i efterfrågan i Asien<br />
Tillväxttakten i Asien fick en knäck under<br />
årets andra hälft när den finansiella utvecklingen<br />
i regionen dramatiskt förändrade de<br />
olika valutornas värde och försatte flera<br />
JÄTTELIKT STÅLKOMBINAT GENOMBROTT FÖR <strong>SKF</strong> I UKRAINA<br />
På bara två år har <strong>SKF</strong> blivit den<br />
viktigaste lagerleverantören till en<br />
av världens största stålproducenter, Ilyich<br />
Iron & Steel Works i Ukraina. Det jättelika<br />
stålkombinatet utanför Mariupol vid Azovska<br />
sjön har 40 000 anställda och en årlig produktionskapacitet<br />
som överstiger 5 miljoner<br />
ton valsat stål. Omkring 70 procent av produktionen<br />
går på export till ett 50-tal länder<br />
världen över.<br />
En genombrottsorder för två år sedan<br />
togs i hård konkurrens med såväl östeuropeiska<br />
som internationella lagertillverkare.<br />
Bl a har <strong>SKF</strong> levererat stora koniska fyrradiga<br />
rullager med en ytterdiameter upp till<br />
750 mm.<br />
Sedan dess har Ilyich placerat flera tillläggsorder<br />
hos <strong>SKF</strong>, den senaste i januari i år.<br />
länder i ekonomisk kris. För <strong>SKF</strong>s vidkommande<br />
innebar detta en avmattning i efterfrågan<br />
framför allt från distributörerna i de<br />
länder där valutorna devalverades kraftigt.<br />
Den lägre ekonomiska aktiviteten ledde<br />
också till allmän försiktighet och en avvaktande<br />
inställning på marknaden. Trots<br />
Under 1998 skall <strong>SKF</strong> leverera 86 stora<br />
tätade lager för valsverken.<br />
Visserligen är <strong>SKF</strong>-lagren dyrare än konkurrentlagren<br />
från OSS-länderna, men de<br />
inköpsansvariga i Ilyich framhåller att totalkostnaden<br />
ändå blir fördelaktig. Erfarenheterna<br />
visar att <strong>SKF</strong>-lagren har överlägsen<br />
driftsäkerhet och livslängd. Därför har Ilyich<br />
nu börjat köpa även små och medelstora<br />
standardlager från <strong>SKF</strong>.<br />
Ilyich Iron & Steel Works satsar mycket<br />
målmedvetet på att uppgradera all utrustning<br />
till väststandard. Detta är en förutsättning för<br />
att hänga med i konkurrensen på de internationella<br />
marknaderna.<br />
På bilden ser vi Nadezhda Bandur, Victor<br />
Bazhan och Roman Rodin från Ilyich.<br />
detta ökade leveranserna i Asien med cirka<br />
8 procent under 1997.<br />
I Latinamerika, som under årets senare<br />
del också påverkades av oron i Asien,<br />
utvecklades <strong>SKF</strong>s försäljning positivt i de<br />
flesta länder. Bland de länder där <strong>SKF</strong> har<br />
egen tillverkning, Argentina, Brasilien och<br />
9
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
Mexiko, var det bara i Brasilien som resultatutvecklingen<br />
var negativ. Volymutvecklingen<br />
var dock god.<br />
De kraftiga prissänkningarna som följde<br />
av att importtullarna för komponenter till<br />
bilindustrin i Brasilien i princip avvecklades<br />
under 1996, fortsatte att utgöra ett<br />
problem för <strong>SKF</strong> även 1997. För att motverka<br />
effekten av det kraftiga prisfallet, initierades<br />
ett antal projekt i <strong>SKF</strong> do Brasil.<br />
Som exempel kan nämnas omstrukturering<br />
av bolaget samt ytterligare rationalisering<br />
av verksamheten, ett nytt lönesystem som<br />
leder till lägre tillverkningskostnader samt<br />
introduktion av produkter med nyare teknologi.<br />
För helåret 1997 redovisar <strong>SKF</strong> dock<br />
en förlust, inklusive omstruktureringskostnader,<br />
om drygt 150 Mkr i Brasilien.<br />
På de mindre marknaderna i Afrika och<br />
Mellanöstern stärkte <strong>SKF</strong> sin ställning,<br />
framför allt genom väsentligt ökad försäljning<br />
till Turkiet.<br />
Koncernens resultat<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens rörelseresultat 1997, som<br />
påverkades positivt med cirka 600 Mkr av<br />
valutakursförändringar, uppgick till 2 949<br />
Mkr mot 2 874 Mkr 1996. De planenliga<br />
avskrivningarna var 1 528 Mkr (1 461).<br />
Koncernens finansnetto försämrades med<br />
381 Mkr till -843 Mkr (-462). Denna försämring<br />
berodde i huvudsak på att <strong>SKF</strong><br />
under 1996 förbättrade sitt finansnetto<br />
genom positiva effekter från valutasäkringar.<br />
Tillsammans med valutaförändring-<br />
Hansol Paper, Korea: Vid processens slutfas<br />
kommer det färdiga papperet fram i långa rullar<br />
som sedan kapas i kundspecifika längder.<br />
10<br />
arna under 1997 påverkades därigenom<br />
finansnettot negativt med cirka 250 Mkr<br />
jämfört med 1996. Koncernens resultat<br />
efter finansiella intäkter och kostnader 1997<br />
uppgick därför till 2 106 Mkr jämfört med<br />
2 412 Mkr 1996.<br />
Försäljningen av FlexLink Systems gav<br />
en reavinst om cirka 760 Mkr under årets<br />
tredje kvartal. Försäljningssumman var<br />
cirka 900 Mkr.<br />
Effektiviseringsprogram i<br />
Västeuropa ger besparingar på<br />
700 Mkr per år<br />
Under samma kvartal gjordes en avsättning<br />
om cirka 750 Mkr för pågående och beslutade<br />
effektiviseringsprogram inom koncernen.<br />
Beloppet fördelades med cirka 510<br />
Mkr på tillverkningskostnader och cirka<br />
240 Mkr på försäljnings- och administrationskostnader.<br />
Effektiviseringsprogrammet, som huvudsakligen<br />
berör försäljnings- och tillverkningsadministrationen<br />
i Västeuropa, beräknas<br />
ge en årlig besparing på cirka 700 Mkr<br />
när det är genomfört fullt ut år 2000.<br />
Besparingen uppnås bl a genom att den<br />
västeuropeiska försäljningsverksamheten<br />
går från 15 försäljningsbolag med full<br />
bemanning till en enda organisation. Servicefunktioner<br />
såsom fakturering, hantering<br />
av kundfordringar, redovisning etc centraliseras<br />
till en serviceenhet i Nederländerna.<br />
Försäljningsorganisationen kan därmed<br />
koncentrera sig på sin huvuduppgift, att<br />
sälja.<br />
Distributionsverksamheten är sedan ett<br />
år centraliserad till ett lager i Belgien som<br />
försörjer hela den västeuropeiska eftermarknaden.<br />
Nästa steg är att gradvis även<br />
inlemma de central- och östeuropeiska försäljningsbolagen<br />
i systemet.<br />
Tillsammans med de program som pågår<br />
på andra håll inom koncernen skall dessa<br />
aktiviteter medverka till att <strong>SKF</strong>s försäljnings-<br />
och administrationskostnader<br />
bringas ned under 15 procent av årsförsäljningen.<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens varulager, uttryckt i<br />
procent av årsförsäljningen, minskade<br />
under året och uppgick vid verksamhetsårets<br />
slut till 27 procent (28). Förbättringen<br />
kan hänföras dels till den ökade efterfrågan<br />
på koncernens produkter, dels till en effektivare<br />
distributionsapparat, dels till kortare<br />
ledtider i produktionen. Koncernens mål att<br />
komma under 25 procent av årsförsäljningen<br />
kvarstår.<br />
Av rörelseresultatet om 2 949 Mkr svarade<br />
rullningslager för 2 294 Mkr (2 482),<br />
tätningar för 377 Mkr (242) och specialstål<br />
för 242 Mkr (153).<br />
Den svagare resultatutvecklingen för<br />
rullningslager förklaras framförallt av ett<br />
planerat expansionsprogram och därtill<br />
hörande hög investeringstakt för förvärv av<br />
bolag och byggande av nya fabriker, en<br />
ogynnsam mixutveckling samt av den hårda<br />
prispressen på marknaden.<br />
Tätningsdivisionens resultatförbättring<br />
kan bl a hänföras till en positiv volymutveckling<br />
och att divisionen nu verkar i en<br />
ny struktur. Kostnaderna för att effektivisera<br />
och omstrukturera verksamheten togs<br />
under 1996 och fick effekt under 1997.<br />
Även för specialstålet ökade resultatet<br />
jämfört med 1996. Detta åstadkoms bl a<br />
genom att Ovako Steel AB med en trimmad<br />
organisation kunde höja stålproduktionen<br />
väsentligt jämfört med 1996.<br />
Resultatet per aktie uppgick till 13.70<br />
kronor, att jämföras med 14.90 kronor<br />
1996. Avkastningen på sysselsatt kapital var<br />
13.0 procent (14.7) och på eget kapital 13.0<br />
procent (15.9).<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens mål när det gäller<br />
avkastningen på sysselsatt kapital är att<br />
uppnå 15 procent i genomsnitt över en konjunkturcykel.<br />
Koncernens soliditet uppgick vid årets<br />
slut till 33.5 procent mot 34.3 procent vid<br />
utgången av 1996. Koncernens mål är att<br />
ligga på en genomsnittlig nivå av 35 procent<br />
över en konjunkturcykel.<br />
De totala räntebärande lånen uppgick vid<br />
årsskiftet till 8 391 Mkr (6 539) medan pensionsskulderna<br />
uppgick till 6 171 Mkr<br />
(6 030). Samtidigt fanns finansiella tillgångar<br />
om 4 761 Mkr (3 077) varav 3 931<br />
Mkr (2 091) utgjordes av kortfristiga finansiella<br />
tillgångar.
I samband med inlösen och konvertering<br />
av <strong>SKF</strong>s konvertibla obligationslån i ECU,<br />
emitterat 1992, emitterades under året<br />
838 211 nya aktier av serie B. Efter denna<br />
emission uppgår det totala antalet utgivna<br />
aktier till 113 837 767.<br />
Investeringstakten minskas<br />
<strong>SKF</strong>s investeringar i materiella anläggningstillgångar<br />
uppgick 1997 till 2 664 Mkr<br />
(2 710). Den höga nivån speglar dels koncernens<br />
expansionstakt, dels moderniseringen<br />
och uppgraderingen av befintliga<br />
anläggningar. Cirka 120 Mkr av investeringarna<br />
kan hänföras till rubriken miljöinvesteringar,<br />
d v s investeringar som<br />
genomförts för att förbättra koncernens<br />
inre och yttre miljöer.<br />
Investeringarna nådde sin toppnivå under<br />
1996 och 1997. Takten kommer nu successivt<br />
att minskas för att hamna på en mer<br />
normal nivå, motsvarande cirka 5 procent<br />
av årsförsäljningen.<br />
Investeringarna i forskning och utveckling<br />
uppgick till 757 Mkr (751), vilket motsvarar<br />
cirka 2.1 procent (2.2) av årsförsäljningen.<br />
VINNAREN TAR ALLT – <strong>SKF</strong> FÅR STORORDER I KOREA<br />
Hansol Paper är flaggskeppet i<br />
sydkoreanska Hansol-koncernen<br />
och landets klart ledande pappersindustri.<br />
Hansol Paper är ett ungt företag som startades<br />
så sent som i mitten av 1960-talet. Tillväxten<br />
har varit snabb och idag har man sju<br />
pappersbruk på olika ställen i Sydkorea.<br />
Totala årsproduktionen ligger på drygt 1 miljon<br />
ton, huvudsakligen tidningspapper och<br />
inemot hälften går på export.<br />
För en papperstillverkare är dygnet-runtdrift<br />
av största betydelse. Ett oplanerat stopp<br />
kan kosta så mycket som 35 000 US-dollar<br />
per timma. De verkligt kritiska komponenterna<br />
i en pappersmaskin är just rullningslagren.<br />
En modern pappersmaskin är utrustad<br />
med närmare 2 000 lager och driftsäkerheten<br />
i dessa är helt avgörande för pappersbrukets<br />
effektivitet. I början av 1990-talet<br />
gjorde Hansol Paper en synnerligen nog-<br />
Forskning och utveckling<br />
avgörande för företagets<br />
överlevnad<br />
Utveckling av befintliga produkter och<br />
framtagning av nya produkter som bättre<br />
tillgodoser kundernas behov är av avgörande<br />
betydelse för ett företags förmåga att<br />
grann undersökning av sin totala lagerförsörjning;<br />
lagrens kvalitet, leveransförmåga,<br />
pris, tekniskt stöd etc. Många internationella<br />
lagerföretag deltog, i slutomgången var det<br />
bara <strong>SKF</strong> och en internationell konkurrent<br />
kvar. <strong>SKF</strong> segrade och 1996 tecknades ett<br />
omfattande avtal mellan Hansol Paper och<br />
<strong>SKF</strong> Korea samt <strong>SKF</strong>s auktoriserade distributör<br />
Yooshin. Enligt kontraktet försörjer <strong>SKF</strong><br />
praktiskt taget hela Hansol Paper med lager.<br />
Man har också ett TFO-avtal där <strong>SKF</strong> garanterar<br />
service och driftsäkerhet i de levererade<br />
lagren.<br />
Hansol Paper var den första asiatiska<br />
pappersindustri som lät installera det av <strong>SKF</strong><br />
utvecklade CARB-lagret, speciellt lämpat att<br />
klara de stora påfrestningarna i torkcylindrarna<br />
i ett pappersbruk. På bilden ser vi<br />
M.K.Yoo, <strong>SKF</strong> Korea Ltd. och D.J. Lim, chef<br />
för underhållsavdelningen på Hansol.<br />
överleva och växa. För <strong>SKF</strong>, som är världsledare<br />
i sin bransch, spelar därför forskning<br />
och utveckling en central roll. Det faktum<br />
att <strong>SKF</strong> har stått för alla större förnyelser<br />
inom lagervärlden de senaste femtio åren är<br />
positivt och bekräftar den kompetens och<br />
erfarenhet som koncernen har inom sitt<br />
kärnområde.<br />
11
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
Ferenc Horváth på Duna Drava Cement och<br />
László Rózsa, <strong>SKF</strong>, diskuterar ett Condition<br />
Monitoring-test.<br />
De senaste åren har <strong>SKF</strong> tillfört lagervärlden<br />
ytterligare några nya produkter.<br />
Lagret CARB* är ett exempel, hjullagerenheten<br />
Hub Unit 5 liksom Auto-Balancing-enheten<br />
är andra. <strong>SKF</strong>-koncernen har<br />
ständigt idéer och projekt under utveckling.<br />
Antalet patentansökningar<br />
ett mått på forsknings- och<br />
utvecklingsarbetet<br />
Ett sätt att mäta forsknings- och utvecklingsarbetet<br />
är att se på det antal patentansökningar<br />
som lämnas in varje år. Genom<br />
att <strong>SKF</strong> framförallt patenterar sina uppfinningar<br />
utanför Sverige, kan koncernens<br />
utveckling inom detta område inte följas i<br />
nationell statistik. Under 1997 var antalet<br />
förstagångsansökningar 146, vilket skall<br />
jämföras med 130 året dessförinnan. Detta<br />
var i sin tur en dubblering mot 1995 då<br />
antalet var 65.<br />
Bakom ökningen av antalet ansökningar<br />
ligger bl a ett målmedvetet arbete med att i<br />
nätverk stödja och stimulera patentarbetet<br />
inom alla väsentliga områden för teknisk<br />
utveckling. Idégenereringsmöten och kreativitetsövningar<br />
arrangeras inom nyckelteknologiområden<br />
och för viktiga applikationer<br />
och aktiva insatser görs för att stimulera<br />
innovationsklimatet och nytänkandet inom<br />
koncernen.<br />
* CARB är ett registrerat varumärke som tillhör AB <strong>SKF</strong><br />
12<br />
Varje medarbetare skall ha sin<br />
egen utvecklingsplan<br />
Kompetens, engagemang och entusiasm<br />
hos koncernens medarbetare är av stor vikt<br />
för möjligheterna att hävda sig framgångsrikt<br />
i konkurrensen. Kunskapen om den<br />
egna rollen och dess betydelse i det större<br />
sammanhanget liksom möjligheterna att<br />
själv utvecklas är betydelsefullt för varje<br />
anställd. Det är därför koncernens mål att<br />
varje medarbetare skall ha sin egen individuella<br />
utvecklingsplan, så att den rätta<br />
utbildningen och kunskapen för framtida<br />
arbetsuppgifter kan göras tillgänglig.<br />
Nyckeln till skapandet av ett positivt och<br />
resultatorienterat arbetsklimat ligger framför<br />
allt i händerna på koncernens många<br />
chefer. Av den anledningen har ett omfattande<br />
arbete lagts ned på att utveckla<br />
chefernas individuella ledaregenskaper och<br />
ledarkompetens. Ett stort antal utvecklingsseminarier<br />
på lokal, nationell och internationell<br />
nivå för chefer och blivande chefer<br />
har därför genomförts under året.<br />
En spännande och attraktiv arbetsmiljö<br />
är också betydelsefullt för att kunna rekrytera<br />
rätt personal.<br />
Under året invigdes ett nytt utbildningscenter<br />
vid koncernens fabrik i Nilai i<br />
Malaysia - <strong>SKF</strong> College Asia - för att i den<br />
asiatiska regionen kunna tillgodose det växande<br />
behovet av utbildning inom områden<br />
alltifrån företagsledning till kunskaper<br />
inom de tekniska områdena. Under året<br />
genomfördes ett 20-tal kurser.<br />
Denna anläggning kompletterar det<br />
redan existerande <strong>SKF</strong> College, med säte i<br />
Nederländerna, som drivs sedan flera år för<br />
att säkerställa nödvändig kompetensutvecklingen<br />
samt se till att kunskaperna också<br />
sprids inom koncernen. <strong>SKF</strong> College är primärt<br />
inriktat på att tillgodose behoven inom<br />
områdena produkt- och processteknologier.
32 000<br />
24 000<br />
16 000<br />
8 000<br />
Försäljning, Mkr<br />
0<br />
31 003<br />
29 204<br />
31 991<br />
95 96 97<br />
3 200<br />
2 400<br />
1 600<br />
800<br />
Rörelseresultat,<br />
Mkr<br />
0<br />
3 198<br />
2 482<br />
2 294<br />
95 96 97<br />
Investeringar i materiellaanläggningstillgångar,<br />
Mkr<br />
2 500<br />
2 000<br />
1 500<br />
1 000<br />
500<br />
0<br />
1 954<br />
2 249<br />
2 087<br />
95 96 97<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
10 000<br />
0<br />
Medelantal<br />
anställda<br />
36 725<br />
36 701<br />
36 642<br />
95 96 97<br />
Rullningslager<br />
Försäljning per geografiskt<br />
område 1997<br />
Sverige 4%<br />
Central- och<br />
Östeuropa 2%<br />
Latinamerika<br />
7%<br />
Nordamerika<br />
21%<br />
Asien 13%<br />
Mellanöstern<br />
och Afrika 4%<br />
Västeuropa<br />
exkl Sverige 49%
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens rullningslagerverksamhet<br />
är uppdelad i divisioner och segment med<br />
globalt ansvar. Verksamheten utgår från<br />
kunderna och deras olika behov av produkter<br />
och tjänster. Därmed skapas en närhet<br />
till kunden, något som borgar för att det är<br />
kundens behov och önskemål som driver<br />
och styr koncernens utveckling.<br />
MASKININDUSTRIKUNDER<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens största verksamhetsområde<br />
är de affärer som görs med kunderna<br />
inom maskinindustrin. Försäljningen till<br />
dessa kundgrupper ökade med 7.5 procent<br />
jämfört med 1996 till 21 509 Mkr och utgör<br />
cirka 58 procent av koncernens totala försäljning.<br />
Verksamheten är uppdelad i fyra huvudgrupper:<br />
General Machinery som omfattar kundsegmenten<br />
Material Handling, Industrial<br />
Transmissions, Textile, Agriculture &<br />
Forestry och Industrial Electrical.<br />
14<br />
Under 1997 ökade försäljningen av rullningslager med 2 787<br />
miljoner kronor, eller 9.5 procent, jämfört med året dessförinnan<br />
och uppgick till 31 991 Mkr mot 29 204 Mkr 1996. Volymökningen<br />
var 9 procent och speglar framför allt vändningen i den<br />
västeuropeiska konjunkturen. Därmed visade de flesta lagermarknaderna<br />
i världen tillväxt under 1997, trots den ekonomiska<br />
avmattning som inträdde i Asien under hösten.<br />
Stark volymtillväxt på de flesta<br />
lagermarknaderna<br />
Specialized Industries som omfattar Railways,<br />
Machine Tools, Fluid Machinery och<br />
Printing Machinery.<br />
Customized Engineering som omfattar Pulp<br />
& Paper, Metalworking och Mining & Construction.<br />
Industrial Distribution som omfattar distributörsverksamheten.<br />
Utvecklingen för segmenten inom General<br />
Machinery och Specialized Industries<br />
var likartad. Efter en svag inledning i Västeuropa<br />
förbättrades efterfrågan kontinuerligt<br />
under året inom samtliga segment i de<br />
båda grupperna. Också i USA ökade försäljningen<br />
inom dessa segment.<br />
Precis som 1996 karakteriserades 1997<br />
av hög aktivitet inom järnvägssegmentet. I<br />
Västeuropa var det framför allt Italien som<br />
visade starkast utveckling. Bakom framgångarna<br />
ligger en lyckad introduktion av<br />
lagerenheter med sensorer som dels mäter<br />
hastigheten för ABS-bromssystemen, dels<br />
mäter temperaturen för kontroll av tillståndet<br />
i lagren.<br />
Efterfrågan inom Customized Engineering,<br />
där den tunga investeringsindustrin<br />
återfinns, hade en något annorlunda utveckling.<br />
Uppgången började här något tidigare<br />
och planade ut under årets sista kvartal. Bilden<br />
var ungefär densamma i Västeuropa<br />
och USA. Utplaningen var dock mindre<br />
påtaglig i USA.<br />
Försäljningen till industrieftermarknaden,<br />
som huvudsakligen sker via distributörer,<br />
låg i Västeuropa länge på en låg nivå<br />
innan den under sommarmånaderna började<br />
vända uppåt för att därefter successivt öka<br />
under senare delen av året.<br />
År 1997 var det första hela verksamhetsåret<br />
för centrallagret i Tongeren, Belgien.<br />
Utfallet visade att projektets målsättningar<br />
att förbättra servicen till kunderna och<br />
sänka koncernens kostnader har uppfyllts.<br />
Parallellt med omstruktureringen av den<br />
västeuropeiska distributionsapparaten har<br />
ett liknande arbete pågått i USA och<br />
Kanada. I dessa båda länder, som geografiskt<br />
är betydligt större än Västeuropa, har
antalet lagerpunkter minskats från 45 till 9.<br />
Detta ledde till årliga besparingar på drygt<br />
60 miljoner kronor och en minskning av<br />
personalstyrkan med 140 personer, med<br />
bibehållen eller förbättrad servicenivå.<br />
Även på den amerikanska eftermarknaden<br />
blev efterfrågan starkare under senare<br />
delen av året och slutade på en hög nivå.<br />
<strong>SKF</strong> befäste ytterligare sin ställning som<br />
ledande leverantör till denna marknad.<br />
Ökad fokusering på nya kunder<br />
Under året omstrukturerades säljorganisationen<br />
i Västeuropa för att stärka kontaktytan<br />
gentemot befintliga och potentiella<br />
kunder. Det innebär att det nu vid varje<br />
säljenhet finns en verksamhetsdel vars enda<br />
uppgift är att söka nya kunder och affärer.<br />
Denna förstärkning av säljorganisationen<br />
kunde genomföras tack vare de resurser<br />
som frigjorts genom de olika effektiviseringsprogrammen.<br />
Den nya distributionsapparaten<br />
för Västeuropa och den pågående<br />
omstruktureringen av säljbolagen, där ett<br />
antal servicefunktioner centraliseras till ett<br />
separat bolag, är ett par exempel på sådana<br />
program.<br />
KVALITET OCH SERVICE GER REKORDSNABB TILLVÄXT I UNGERN<br />
Duna Drava Cement & Lime Co.<br />
Ltd. är Ungerns största producent<br />
av cement. Företaget har två stora anläggningar<br />
– Beremend i sydvästra Ungern och<br />
Vac norr om Budapest. Produktionen ligger<br />
på drygt en och en halv miljon ton cement<br />
om året. Merparten avsätts inom landet i den<br />
snabbt växande infrastrukturen; byggnadsindustrin<br />
blomstrar och motorvägsnätet har<br />
mer än fördubblats under 1990-talet.<br />
En cementfabrik innehåller tusentals<br />
lager och <strong>SKF</strong>s andel hos Duna Dravakoncernen<br />
har stadigt ökat. Idag har <strong>SKF</strong><br />
cirka två tredjedelar av alla installerade<br />
rullningslager i företaget. Och i stort sett 100<br />
TFO ger kunden bekymmersfri<br />
drift<br />
<strong>SKF</strong> fortsatte under året att arbeta med<br />
TFO-konceptet på eftermarknaden. TFO är<br />
förkortning för Trouble-Free Operation, dvs<br />
bekymmersfri drift. I TFO-avtalen ingår<br />
tjänster för montering, underhåll, utrustning<br />
för mätning av tillståndet i lager, utbildning<br />
mm. Genom partnerskap med <strong>SKF</strong> och den<br />
procent av de mest kritiska applikationerna.<br />
Ett viktigt säljargument är <strong>SKF</strong>s TFOkoncept.<br />
Ungern är ett gott exempel på <strong>SKF</strong>s uttalade<br />
strategi att högprioritera marknaderna<br />
i Central- och Östeuropa. År 1990 hade <strong>SKF</strong><br />
cirka 6 procents marknadsandel i Ungern.<br />
Detta år upplöstes banden med Sovjetväldet,<br />
handeln liberaliserades och <strong>SKF</strong> inledde en<br />
rad satsningar. Idag har <strong>SKF</strong>s marknadsandel<br />
växt till 31 procent.<br />
På bilden ses Ferenc Horváth, chef för<br />
Condition Monitoring vid Duna Drava Cement<br />
tillsammans med László Rózsa, <strong>SKF</strong>s försäljningschef<br />
för sydvästra Ungern.<br />
lokala <strong>SKF</strong>-distributören kan kunden därmed<br />
få lägre drifts- och underhållskostnad<br />
som i sin tur leder till ökad produktivitet.<br />
Världens näst största tillverkare av mjukpapper<br />
- The Fort James Group - tecknade<br />
under året ett TFO-avtal med <strong>SKF</strong> som<br />
omfattar 21 europeiska fabriker i 9 olika<br />
länder. Avtalet ger <strong>SKF</strong> rätten att försörja<br />
dessa fabriker med alla de lager och tätningar<br />
som behövs i verksamheten.<br />
15
L&T GÖR SAKER SOM GÖR INDIEN STOLT<br />
<strong>SKF</strong>s affärsrelationer med Indien<br />
går långt tillbaka i tiden och företaget<br />
är fast förankrat i landet med både tillverkning<br />
och ett tätt utbyggt försäljningsnät.<br />
Indien är idag <strong>SKF</strong>s största marknad i Asien<br />
med en försäljning på närmare 1 miljard<br />
kronor.<br />
En av <strong>SKF</strong>s indiska kunder är industrigruppen<br />
L&T, ett ledande företag inom den<br />
indiska byggnadsindustrin.<br />
Trots att 1997 var ett besvärligt år för den<br />
indiska industrin – den totala produktionen<br />
ökade med ”bara” cirka 5 procent jämfört<br />
med cirka 12 procent året innan – kunde L&T<br />
rapportera en rekordstor försäljningsökning<br />
med 25 procent. Företaget tillverkar bl a<br />
grävmaskiner i flera olika modeller. De säljs<br />
praktiskt taget helt och hållet på den inhemska<br />
marknaden. Företaget har en devis som<br />
säger: "We make things that make India<br />
proud" (Vi gör saker som gör Indien stolt).<br />
16<br />
<strong>SKF</strong> säljer framför allt svängkranslager till<br />
L&T. De tillverkas av RKS S.A., ett av <strong>SKF</strong>s<br />
dotterbolag i Frankrike, och levereras i diametrar<br />
från 1 150 mm till 1 800 mm. Dessa<br />
stora lager sitter i centrum av grävmaskinen<br />
och gör att överbyggnaden kan svänga runt.<br />
<strong>SKF</strong>s försäljning till L&T har ökat stadigt<br />
under 1990-talet. Idag har <strong>SKF</strong> nära 100 procent<br />
marknadsandel på svängkranslager till<br />
L&T.<br />
I februari 1998 beslutade L&T att bilda ett<br />
samriskföretag med japanska Komatsu, som<br />
är en av världens ledande tillverkare av grävmaskiner.<br />
Företaget kommer därefter att heta<br />
L&T Komatsu Ltd. Därmed hoppas L&T<br />
stärka sin position på den indiska marknaden<br />
ytterligare.<br />
På bilden ser vi K.G. Sathyanarayan, försäljningsingenjör,<br />
<strong>SKF</strong> Bearings India Ltd<br />
och U.N. Bhat, General Manager, L&T.<br />
Automatisk påfyllning med<br />
Optima<br />
Under 1997 introducerade <strong>SKF</strong> ett nytt program<br />
på lagereftermarknaden, Optima, för<br />
att ytterligare förbättra servicen till kunderna.<br />
Programmet inte bara underlättar<br />
kundernas arbete utan bidrar också till att<br />
sänka deras kostnader.<br />
Programmet innebär i princip att <strong>SKF</strong> tar<br />
över ansvaret för att distributören alltid har<br />
rätt produkter och rätt antal av varje produkt<br />
tillgängliga i sina hyllor. Detta sker<br />
genom ett system som varje kväll rapporterar<br />
varje såld enhet till <strong>SKF</strong>s centrallager.<br />
Här registreras affären och ställs mot på<br />
förhand avtalade nivåer för distributörens<br />
lager. När påfyllning behövs sker detta<br />
automatiskt genom att <strong>SKF</strong> förser distributören<br />
med rätt produkter.<br />
Optima har fått ett positivt mottagande<br />
då distributören kan koncentrera sig på att<br />
sälja och överlåta det både tidskrävande och<br />
kostsamma administrativa arbetet till <strong>SKF</strong>.<br />
Reparation i stället för skrotning<br />
god ekonomi för kunden<br />
Under året invigdes <strong>SKF</strong> Industrial Service<br />
Center i York i staten Pennsylvania, USA.<br />
Här skall slitna rullningslager repareras.<br />
Stora slutanvändarkunder såsom stålverk,<br />
pappersbruk och gruvor har ett kontinuerligt<br />
slitage på de olika komponenterna i<br />
sina maskiner. I <strong>SKF</strong>s strategi ingår att<br />
erbjuda dessa kunder en service som ger<br />
bästa kvalitet till bästa pris. I många fall är<br />
det inte alls nödvändigt att skrota ett stort<br />
och dyrt rullningslager utan det kan repareras<br />
istället, vilket för kunden naturligtvis<br />
blir billigare än att köpa nytt. Sådana reparationer<br />
skall utföras vid <strong>SKF</strong> Industrial<br />
Service Center. Detta är en stor och betydelsefull<br />
marknad där <strong>SKF</strong> skapat sig en<br />
stark ställning.<br />
Starkare ställning i Asien<br />
I Asien, som för <strong>SKF</strong> i huvudsak är en<br />
eftermarknad, ökade <strong>SKF</strong>s försäljningsvolym<br />
med cirka 8 procent. Asien representerar<br />
omkring 12 procent av koncernens<br />
totala försäljning. Ökningstakten översteg
lagerindustrins tillväxt i Asien och koncernen<br />
stärkte därmed sin ställning.<br />
De finansiella oroligheter som drabbade<br />
Asien under senare delen av 1997 fick en<br />
hämmande effekt på tillväxten i regionen.<br />
Den största marknaden, Japan, hade stagnerat<br />
redan tidigare och visade ingen tillväxt<br />
under 1997.<br />
Den uteblivna tillväxten i Japan, och<br />
senare också den finansiella krisen i regionen,<br />
ledde till att utbudet på rullningslager<br />
ökade snabbare än efterfrågan. Detta ledde i<br />
sin tur till en ökad press på priserna. <strong>SKF</strong><br />
kunde inte undvika effekterna av denna<br />
utveckling.<br />
Mer kvalitets- och<br />
servicekrävande kunder i öppnat<br />
Indien<br />
Den indiska marknaden är stor och viktig.<br />
För att integrera den indiska ekonomin med<br />
övriga världen sker här nu en öppning gentemot<br />
omvärlden i form av minskade tullskydd.<br />
Det innebär en förändring i konkurrenssituationen<br />
så att de internationella<br />
aktörerna inom de flesta branscher stärker<br />
sin närvaro i landet, vilket haft en negativ<br />
effekt på prisutvecklingen. Öppningen<br />
innebär emellertid också att marknaden blir<br />
mer kvalitets- och servicekrävande, vilket<br />
gynnar <strong>SKF</strong>. Stora kunder som tidigare<br />
enbart fick en leverans i månaden kräver nu<br />
åtminstone veckovisa leveranser.<br />
Efterfrågan på den stora kinesiska marknaden<br />
fortsatte att växa under 1997, men<br />
med lägre takt än 1996. <strong>SKF</strong> fortsatte att<br />
utveckla sina affärer i Kina dels genom de<br />
tillverkande bolagen i landet, dels genom<br />
fortsatt import av produkter som inte tillverkas<br />
i Kina.<br />
Under året slöts också det första större<br />
TFO-avtalet med en av Kinas ledande ståltillverkare<br />
utanför Shanghai. Avtalet omfattar<br />
lagerstyrning, förebyggande underhåll<br />
och tillståndskontroll.<br />
På den latinamerikanska marknaden<br />
utvecklades <strong>SKF</strong>s försäljning positivt och<br />
volymerna ökade med cirka 25 procent. Det<br />
var framför allt en fortsatt stark utveckling i<br />
Argentina och Peru som låg bakom förbättringen.<br />
Efter ett svagt 1996 började också<br />
Venezuela återhämta sig.<br />
Med undantag för södra Afrika ökade<br />
försäljningen i Afrika och Mellanöstern<br />
starkt jämfört med 1996. Uppgången var<br />
cirka 30 procent och kom i huvudsak från<br />
segmenten bilar och elektrisk industri samt<br />
en stark försäljningsökning i Turkiet, som<br />
tillsammans med Sydafrika är regionens<br />
viktigaste marknad.<br />
CARB och Auto-Balancing nya<br />
tillväxtprodukter<br />
De två mest omtalade tillväxtprodukterna<br />
inom koncernen för närvarande är CARBlagret<br />
och Auto-Balancing-enheten.<br />
Under 1997 investerades cirka 150 Mkr i<br />
en ny anläggning i Göteborg för tillverkning<br />
av CARB-lagret. Produktionen började<br />
i maj 1997. Försäljningen av CARBlager<br />
växer successivt.<br />
Samtidigt som bearbetningen fortsätter<br />
av pappersmaskintillverkare, som var den<br />
första målgruppen för CARB-lager, identifieras<br />
nya kundgrupper. CARB-lager lämpar<br />
sig t ex mycket väl för fläktar, mobila<br />
kranar, stränggjutningsanläggningar, pumpar,<br />
elektriska motorer etc.<br />
Försäljningen av Auto-Balancing utvecklas<br />
positivt och en tillverkningskanal håller<br />
på att färdigställas i Göteborg. Utöver de<br />
I Indien förekommer många olika varianter av<br />
<strong>SKF</strong>-skyltar. Här ett exempel från en distributör<br />
i Bombay.<br />
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
vanliga tekniska säljargumenten för denna<br />
produkt har den en klar miljöprofil genom<br />
att den avsevärt minskar vibrationerna i t ex<br />
handverktyg. I en vinkelslipmaskin minskar<br />
vibrationerna med mellan 40 och 80 procent.<br />
En annan ny produkt som koncernen<br />
framgångsrikt började marknadsföra under<br />
1997 var TUBEARING. Detta är en produkt<br />
som är lämplig att använda där prestationskraven<br />
inte är så höga. Som exempel<br />
kan nämnas kundvagnar i affärer. Marknaden<br />
är stor och <strong>SKF</strong> har här en produkt som<br />
anpassats till marknaden och som tillverkas<br />
på ett kostnadseffektivt sätt.<br />
Komponenter<br />
För att stärka konkurrenskraften inom hela<br />
lagerverksamheten har tillverkningen av<br />
komponenter inom koncernen delats upp i<br />
fyra olika verksamheter, samtliga med<br />
globalt ansvar. De är: ringar och smiden,<br />
kulor, rullar samt hållare.<br />
Syftet är att få en global försörjning av<br />
komponenter och därmed uppnå skalfördelar<br />
i produktionen. Varje verksamhetsområde<br />
ansvarar för produkt- och processutveckling,<br />
strategisk planering och<br />
tillverkning.<br />
Smedjan i Arvika som tidigare ingick i<br />
Ovako Steel och framför allt tillverkade<br />
smidda detaljer till bilindustrin, överfördes<br />
under året till lagerverksamheten. Smedjan<br />
kan nu försörja <strong>SKF</strong>s lagerfabriker med<br />
ringar i vissa storlekar. Därmed kan de<br />
anläggningar i Italien och Tyskland som<br />
hittills tillverkat dessa ringar, avlastas och<br />
med ökad effektivitet och bättre ekonomi<br />
koncentrera sig på de storvolymprodukter<br />
som de egentligen är avsedda för.<br />
Ökande produktionstakt<br />
Den ökade efterfrågan från eftermarknaden<br />
och maskinindustrikunderna under 1997<br />
ledde till att produktionstakten drogs upp<br />
under årets andra hälft. Volymerna steg med<br />
cirka 7 procent jämfört med 1996. Eftersom<br />
ökningen kom först under årets senare del,<br />
var ökningstakten väsentligt högre än årstakten.<br />
Produktionsökningen kunde göras<br />
utan några nyanställningar, vilket speglar<br />
17
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
den produktivitetshöjning som de löpande<br />
effektiviseringsprogrammen i koncernens<br />
fabriker leder till.<br />
Årets investeringar i fabrikerna inriktades<br />
på att eliminera flaskhalsar samt förbättra<br />
kvaliteten och miljön.<br />
FORDONSKUNDER<br />
Försäljningen inom fordonsaffären ökade<br />
1997 med 11 procent till 12 004 Mkr. Verksamheten<br />
är uppdelad i tre kundsegment;<br />
personbilar som svarar för 52 procent av<br />
försäljningen, lastbilar som svarar för 21<br />
procent och eftermarknaden som täcker resterande<br />
27 procent.<br />
Huvuddelen av ökningen kom från personbilsmarknaden<br />
i Västeuropa där lagerförsäljningen<br />
steg med 11 procent. Västeuropa<br />
svarade under året för cirka 70<br />
procent av koncernens samlade lagerförsäljning<br />
till bilindustrin. Detta skall ses mot<br />
bakgrund av att den totala ökningen av bilproduktionen<br />
i Västeuropa var cirka 4 procent.<br />
Variationen var stor mellan de olika västeuropeiska<br />
marknaderna. Så visade till<br />
exempel den italienska marknaden en<br />
mycket stark tillväxt, i storleksordningen 15<br />
procent. Anledningen var dock det statliga<br />
stöd som infördes för att stimulera till köp<br />
av nya bilar. I Frankrike var utvecklingen<br />
den motsatta. Nybilsförsäljningen föll markant,<br />
vilket förklaras av att det statliga stöd<br />
som fanns där upphörde.<br />
Bland de nya affärer som togs hem i<br />
Västeuropa kan nämnas kontrakt för leveranser<br />
av hjullagerenheten Hub Unit 2 med<br />
koniska rullager till Ford Transit, Hub<br />
Unit 3 till Mercedes Benz s k Swatch-bil<br />
samt koniska rullager till Volvo Lastvagnar<br />
som skall användas både i Västeuropa och<br />
Brasilien.<br />
Lägre vikt och minskade<br />
vibrationer med Hub Unit 5<br />
Under året introducerades en ny hjullagerenhet,<br />
Hub Unit 5, som utvecklats speciellt<br />
för mindre och medelstora personbilar med<br />
bromstrummor på bakhjulen. I Hub Unit 5<br />
har bromstrumman byggts ihop med lagret.<br />
Förutom enklare logistik och hantering, ger<br />
18<br />
detta också väsentligt lägre vikt per enhet.<br />
Även de vibrationer som kan uppstå vid<br />
inbromsning elimineras med den nya konstruktionen.<br />
Hub Unit 5 är under utveckling<br />
och testas hos olika kunder.<br />
Under året påbörjades också leveranserna<br />
av en ny Hub Unit 2 med en inbyggd<br />
aktiv sensor som kan mäta hastigheter ner<br />
till noll. Först ut med denna nya produkt är<br />
Alfa Romeos Giulietta.<br />
Försäljningen av nya bilar på den nordamerikanska<br />
marknaden blev i stort sett<br />
oförändrad jämfört med 1996. I USA<br />
används begreppet ”cars and light trucks”.<br />
Det skulle i Västeuropa motsvara personbilar<br />
och lättare transportfordon. När det<br />
gäller fördelningen mellan personbilar och<br />
”light trucks” minskade försäljningen av<br />
personbilar i USA något medan ”light<br />
trucks” ökade. För <strong>SKF</strong> innebar det att koncernen<br />
behöll sin andel av marknaden eftersom<br />
<strong>SKF</strong>s ställning är starkare på personbilar<br />
än på ”light trucks”. Under andra<br />
kvartalet påbörjades leveranserna av Hub<br />
Unit 2 till en ny amerikansk bilplattform,<br />
vilket kommer att leda till ökad marknadsandel<br />
under 1998.<br />
Första ordern på hjullagerenheter<br />
från GM i USA<br />
<strong>SKF</strong> fick också under året sin första order<br />
på hjullagerenheter från GM i USA. Det<br />
handlar om en Hub Unit 2 med koniska<br />
rullager som skall tillverkas i koncernens<br />
nya fabrik i Aiken i South Carolina. Enheten<br />
skall användas i GMs nya ”light<br />
truck”.<br />
Beslutet att bygga en fabrik i Aiken fattades<br />
i februari 1996 och under andra kvartalet<br />
1997 påbörjades leveranserna till den<br />
amerikanska marknaden. Fabriken tillverkar<br />
hjullagerenheter för personbilar och<br />
tunga lastbilar. Som ett resultat av ordern<br />
från GM skall fabriken även börja tillverka<br />
enheter för ”light trucks”. <strong>SKF</strong> säkrade<br />
också ett antal andra nya affärer på den<br />
amerikanska bilmarknaden, bl a till det<br />
snabbt växande segmentet som går under<br />
namnet ”sport utility vehicles”.<br />
I samband med invigningen av Aikenfabriken<br />
öppnades också koncernens nya<br />
Technical Center utanför Detroit i Michi-<br />
gan, USA. Detta nya tekniska center skall<br />
inte bara arbeta gentemot <strong>SKF</strong>s bilkunder i<br />
USA utan även vara en resurs för koncernens<br />
hela verksamhet i Nordamerika. Det<br />
skapar en ökad närhet till kunderna och<br />
underlättar tester och framtagning av prototyper<br />
samtidigt som det är ett bevis på koncernens<br />
engagemang i denna marknad.<br />
<strong>SKF</strong>s tredje största region när det gäller<br />
försäljning till bilindustrin är Asien, där<br />
koncernen fortsatte att flytta fram sina<br />
marknadspositioner under året, dock från<br />
en låg nivå.<br />
I Korea inleddes leveranserna av Hub<br />
Unit 2 från den nybyggda fabriken i Changwon<br />
utanför Pusan. Fabriken är ett samriskföretag<br />
med en koreansk partner, Hanwha,<br />
där <strong>SKF</strong> äger 80 procent och har ledningsansvar.<br />
Den nya fabriken skall på sikt också<br />
kunna bli leverantör till biltillverkare utanför<br />
Korea.<br />
Nya viktiga affärer med japanska<br />
bilindustrin<br />
På den viktiga japanska bilmarknaden fortsatte<br />
<strong>SKF</strong> under 1997 att ta hem nya affärer<br />
hos kunder som aldrig tidigare handlat med<br />
<strong>SKF</strong> i Japan. Under våren skrevs kontrakt<br />
med både Toyota och Nissan. Affärerna är i<br />
pengar räknat inte betydande, men kommersiellt<br />
innebär de ett genombrott för<br />
<strong>SKF</strong>.<br />
Avtal slöts också med Daihatsu, Mazda<br />
och Suzuki. I de flesta fallen rör det sig om<br />
Hub Unit 1, som levereras från koncernens<br />
fabrik i Airasca i Italien. I ett fall ingår<br />
också spårkullager till växellådor. Här kommer<br />
<strong>SKF</strong>s fabrik i Malaysia att bli en av<br />
leverantörerna.<br />
Starkare återhämtning än väntat<br />
inom lastbilssegmentet<br />
Utvecklingen inom lastbilssegmentet var<br />
likartad i Västeuropa och USA. Efter den<br />
kraftiga nedgången under 1996 började<br />
efterfrågan förbättras något under den<br />
första delen av 1997. Förväntningarna vid<br />
denna tidpunkt var då såväl hos lastbilstillverkarna<br />
som hos marknadsbedömarna att<br />
nedgången var bruten men att försäljningen<br />
inte skulle nå upp till föregående års nivå.
Återhämtningen blev emellertid stark och i<br />
Västeuropa översteg försäljningen 1996 års<br />
nivå.<br />
För <strong>SKF</strong> innebar detta en positiv försäljningsutveckling<br />
i Västeuropa, där koncernen<br />
har en stark ställning som leverantör till<br />
tunga fordon. Försäljningen av lager ökade<br />
med cirka 15 procent till 1 305 Mkr.<br />
Omkring 59 procent av koncernens försäljning<br />
av lager till lastbilsindustrin går till<br />
Västeuropa.<br />
I Nordamerika däremot har <strong>SKF</strong> en blygsam<br />
position. Ett av syftena med den nya<br />
fabriken i Aiken är emellertid att stärka<br />
<strong>SKF</strong>s ställning. Koncernen befinner sig<br />
alltså här i ett uppbyggnadsskede och försäljningen<br />
stannade strax under 1996 års<br />
nivå.<br />
Reparationer underlättas med<br />
<strong>SKF</strong>s ”Kits”<br />
<strong>SKF</strong>s satsning på att öka marknadspenetrationen<br />
på den lönsammare eftermarknaden<br />
utvecklas positivt, men är fortfarande i uppbyggnadsskedet.<br />
För att profilera sig satsar<br />
<strong>SKF</strong> här på ”Kits”, satser där rullningslagret<br />
levereras tillsammans med de övriga<br />
komponenter kunden behöver för att kunna<br />
OFFENSIV USA-INVESTERING FÖRDUBBLAR FÖRSÄLJNINGEN<br />
USA är världens största marknad<br />
för hjullager och svarar för cirka<br />
en tredjedel av världsmarknaden. USA är<br />
också en marknad som <strong>SKF</strong> högprioriterar.<br />
Ett uttryck för offensiven i USA är den nya<br />
fabriken i Aiken, South Carolina, som togs i<br />
bruk under 1997.<br />
Här har <strong>SKF</strong> investerat drygt 800 miljoner<br />
kronor i en toppmodern lagerfabrik som<br />
byggdes på rekordtid; från investeringsbeslut<br />
till produktionsstart tog det bara ett år.<br />
Med Aiken-fabriken, som tillverkar hjullagerenheter<br />
för både person- och lastbilar,<br />
har man skapat förutsättningar att öka <strong>SKF</strong>s<br />
leveransförmåga och konkurrenskraft i USA.<br />
utföra en viss reparation. Detta underlättar<br />
för bilägare eller verkstäder. I strategin mot<br />
eftermarknaden ingår att varje år lansera ett<br />
nytt ”Kit”. Under 1997 var det ett ”Transmission<br />
Kit” för reparation av växellådor i<br />
tunga lastbilar.<br />
Samtliga fabriker som levererar till bilkunder<br />
i USA och Europa är kvalitetscertifierade<br />
enligt QS 9000. Konceptet bygger<br />
Siktet är inställt på att fram till år 2000 i det<br />
närmaste fördubbla försäljningen till amerikanska<br />
bilindustrin.<br />
De första leveranserna från Aikenfabriken<br />
har gått till Chrysler som idag är<br />
den största <strong>SKF</strong>-kunden i USA på bilsidan.<br />
All personal i Aiken-fabriken har nyrekryterats<br />
och urvalsprocessen har varit grannlaga.<br />
Flera tusen personer har sökt till de<br />
drygt 200 tjänster man har för närvarande.<br />
På bilden ser vi några av de kanalmedarbetare<br />
som producerar hjullagerenheter för<br />
Chrysler. Fr v Chip Burtz, Pat Porter,<br />
Margaret Augustine och Glen Stringfield.<br />
på ISO 9000 men är avsevärt mer krävande.<br />
Det var GM, Ford och Chrysler som initierade<br />
ett gemensamt kvalitetssystem.<br />
QS 9000 har därmed ersatt de olika kvalitetscertifieringar<br />
som biltillverkarna tidigare<br />
använde sig av.<br />
19
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
ELMOTORKUNDER<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens försäljning till stora<br />
kunder inom segmentet elektrisk industri<br />
utvecklades positivt under året och ökade<br />
med 17 procent till 2 077 Mkr. I Västeuropa<br />
var försäljningsökningen över 10 procent.<br />
Leveranserna till vitvarusektorn, där lagren<br />
ingår i bl a elektriska motorer, steg i takt<br />
med att konsumtionen ökade efter stagnationen<br />
under 1996.<br />
En bidragande orsak till ökningen var<br />
också uppgången i bilförsäljningen som<br />
innebar ökad konsumtion av elektriska<br />
komponenter, där spårkullager är en viktig<br />
del.<br />
Segmentet handverktyg låg kvar på oförändrad<br />
nivå, till följd av att produktionen av<br />
dessa håller på att överföras från Västeuropa<br />
till länder där lönekostnaderna är lägre.<br />
<strong>SKF</strong>s försäljning flyttades därför delvis<br />
över till nya länder.<br />
I Nordamerika växte marknaden mer än<br />
tidigare, men takten var lägre än i Västeuropa.<br />
En av orsakerna till att tillväxten<br />
var större än normalt är introduktionen av<br />
nya tvättmaskiner med lägre vatten- och<br />
energiförbrukning. För att bättre kunna<br />
möta marknadens behov, anpassade <strong>SKF</strong><br />
sitt sortiment och vann ett antal nya kunder.<br />
Nyförvärv i Indonesien försörjer<br />
tvåhjulingar i Asien<br />
Ett annat viktigt kundsegment med stor förbrukning<br />
av spårkullager och specialenheter<br />
är tvåhjulingar. Även här ökade försäljningen<br />
i Västeuropa i en takt som översteg<br />
marknadens tillväxt. Ökningen byggde bl a<br />
på leveranser till ett antal nya kunder som<br />
knöts till koncernen.<br />
Under året förvärvade <strong>SKF</strong> majoriteten i<br />
en indonesisk fabrik i Jakarta, som är specialiserad<br />
på produkter för den stora asiatiska<br />
tvåhjulingsmarknaden. Förutom en stark<br />
lokal marknadsandel fick <strong>SKF</strong> genom förvärvet<br />
också en plattform för vidare expansion<br />
i regionen.<br />
På den indiska marknaden har <strong>SKF</strong> en<br />
ledande ställning som lagertillverkare och<br />
-leverantör. Under året avslutades ett flertal<br />
nya större affärer. Till de nya kunderna<br />
hörde två av landets ledande tillverkare.<br />
20<br />
I avtalen ingår att <strong>SKF</strong> inledningsvis skall<br />
leverera en gång i veckan mot tidigare en<br />
gång varannan månad. På sikt skall även<br />
dagliga skeppningar ske.<br />
Med de nya affärerna stärkte koncernen<br />
sin marknadsandel i Indien. Detta skedde i<br />
ett läge där tillväxten av industriproduktionen<br />
halverades till knappa 5 procent jämfört<br />
med året dessförinnan.<br />
TEXTIL- OCH FLYGKUNDER<br />
Efter en drygt fem år lång konjunkturnedgång<br />
började efterfrågan på textilmaskinkomponenter<br />
åter förbättras under 1997.<br />
Osäkerhet råder dock fortfarande i branschen<br />
då Indien, som är en viktig marknad<br />
för tillverkare av ringspinningmaskiner,<br />
fortfarande ligger kvar på en låg nivå.<br />
Efterfrågan på flygplan fortsatte att vara<br />
stark under 1997, vilket gynnade koncernens<br />
två leverantörer av lager till flygplansmotorer,<br />
MRC Bearings i USA och <strong>SKF</strong><br />
Avio i Italien. Försäljningsvolymen ökade<br />
med närmare 15 procent. Bolagen ökade<br />
också sin andel i världens nu mest sålda<br />
flygmotorserie, CFM56, som tillverkas av<br />
ett samriskbolag med General Electric och<br />
SNECMA som intressenter.<br />
Utvecklingen gynnade också franska<br />
SARMA och brittiska AMPEP, som tillverkar<br />
flygplanskomponenter. SARMA tecknade<br />
flera långtidskontrakt med bl a Boeing<br />
och McDonnell Douglas, som innebär att<br />
företaget under lång tid kommer att försörja<br />
Boeings flygplan med ett antal specialprodukter.<br />
VÄRLDENS LAGERMARKNAD<br />
Några större inbördes förändringar mellan<br />
världens ledande lagertillverkare skedde<br />
inte under 1997. Om något, så befäste <strong>SKF</strong><br />
sin ställning som världens ledande lagerföretag.<br />
De andra större företagen i branschen<br />
är i storleksordning NSK och NTN, Japan,<br />
FAG, Tyskland, Timken, USA och Koyo,<br />
Japan.<br />
Geografiskt är <strong>SKF</strong> störst i Västeuropa<br />
med cirka en tredjedel av marknaden, i<br />
Latinamerika, Afrika och Mellanöstern med<br />
ungefär samma marknadsandel samt i<br />
Asien utanför Japan med cirka 17 procent.<br />
I USA är Timken störst och <strong>SKF</strong> och<br />
Torrington ligger på andra plats med<br />
omkring 12 procent. I Japan är NSK det<br />
största bolaget och <strong>SKF</strong>s andel är mellan<br />
1 och 2 procent.<br />
På de nyligen öppnade marknaderna i<br />
Central- och Östeuropa samt Kina är det<br />
lokala tillverkare som är de största lagerbolagen.<br />
Dessa försörjer huvudsakligen<br />
sina egna marknader men börjar i växande<br />
utsträckning också exportera till marknaderna<br />
i väst.<br />
Världens lagermarknad kan uppskattas<br />
till cirka 160 miljarder kronor och den<br />
årliga tillväxten är av samma storlek som<br />
världens industriproduktionstillväxt. USA<br />
och Västeuropa svarar tillsammans för närmare<br />
60 procent av marknaden.<br />
Några helt nya företag i branschen har<br />
inte tillkommit under de senaste åren. De<br />
strukturförändringar som sker är huvudsakligen<br />
förvärv av hela eller delar av existerande<br />
lagerföretag, så som sker i Kina och<br />
Central- och Östeuropa.
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
Försäljning, Mkr<br />
0<br />
3 456<br />
3 125<br />
3 779<br />
95 96 97<br />
Rörelseresultat,<br />
Mkr<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
307<br />
242<br />
377<br />
95 96 97<br />
Investeringar i materiellaanläggningstillgångar,<br />
Mkr<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
120<br />
118<br />
151<br />
95 96 97<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
Medelantal<br />
anställda<br />
0<br />
3 681<br />
3 385<br />
3 727<br />
95 96 97<br />
Tätningar<br />
Försäljning per geografiskt<br />
område 1997<br />
Nordamerika<br />
65%<br />
Asien 3%<br />
Mellanöstern<br />
och Afrika 1%<br />
Västeuropa<br />
exkl Sverige 28%<br />
Sverige 1%<br />
Central- och<br />
Östeuropa 1%<br />
Latinamerika<br />
1%
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
Av försäljningsökningen kom därför också<br />
huvuddelen från USA där tillväxten var<br />
över 10 procent. De kundsegment som svarade<br />
för förbättringen var industrieftermarknaden<br />
och bilkunderna, de senare trots<br />
att bilproduktionen i landet i stort sett var<br />
oförändrad jämfört med 1996.<br />
Samordning av lager- och<br />
tätningsförsäljningen till<br />
bileftermarknaden i USA<br />
Den amerikanska delen av tätningsdivisionen,<br />
Chicago Rawhide, har en mycket stark<br />
ställning på bileftermarknaden i USA.<br />
Varumärket CR är väl etablerat över hela<br />
landet hos de kedjor av återförsäljare som<br />
försörjer bilägare, reparationsverkstäder<br />
och de stora lastbilsflottorna med reservdelar.<br />
För att bearbeta detta stora kundsegment<br />
så effektivt som möjligt överfördes under<br />
året ansvaret för försäljningen av rullnings-<br />
22<br />
Försäljningen av tätningar fortsatte att utvecklas positivt även<br />
under 1997 och ökade med 21 procent, inklusive valutakursförändringar,<br />
jämfört med 1996. Huvuddelen av tätningsdivisionens<br />
försäljning, cirka 65 procent, avsätts på den nordamerikanska<br />
marknaden.<br />
Stärkt ställning i USA och<br />
expansion i Asien<br />
lager till bileftermarknaden från lagerrörelsen<br />
till Chicago Rawhide. Därmed<br />
får koncernen ett samlat ansvar för denna<br />
marknad i USA.<br />
Vid årets slut slöt Chicago Rawhide ett<br />
avtal med USAs ledande reservdelskedja,<br />
NAPA, om leveranser av lager och tätningar<br />
till ett årligt värde av cirka 250 Mkr. Affären<br />
togs i hård konkurrens med de tidigare<br />
leverantörerna. Denna affär samt ytterligare<br />
två biluppgörelser, som genomfördes under<br />
årets sista kvartal, har lagt grunden för en<br />
väsentlig volymtillväxt 1998.<br />
Under året påbörjades produktionen av<br />
en kopplingskolv för automatiska växellådor<br />
vid fabriken i Springfield, South<br />
Dakota. Produkten skall levereras till Ford<br />
och Toyota. I Franklin i North Carolina<br />
Ihopsättning av växellådor för personbilar<br />
vid Fords fabrik i Livonia, Michigan, USA.
öppnade Chicago Rawhide en helt ny fabrik<br />
med specialinriktning på produkter med<br />
stark tillväxtpotential, t ex tätningar med<br />
stor diameter, tätningar för larvfötter samt<br />
”Reed Blocks”, ventilblock som kontrollerar<br />
flödet av luft, gas och olja i tvåtaktsmotorer.<br />
Fabriken har 180 anställda.<br />
Likartad utveckling för tätningar<br />
och rullningslager i Västeuropa<br />
Tätningsverksamhetens utveckling på den<br />
västeuropeiska marknaden var likartad den<br />
för lagerrörelsen. Försäljningen var svag<br />
första halvåret men accelererade under<br />
andra hälften av året, starkt pådriven av bilproduktionen<br />
i Italien. Försäljningen av<br />
stötdämpartätningar var särskilt framgångsrik.<br />
Ställningen som ledande leverantör av<br />
ventiltätningar och gastätningar på den<br />
västeuropeiska marknaden stärktes under<br />
året.<br />
FRÅN NOLL TILL EN MILJON PÅ MINDRE ÄN ETT ÅR<br />
<strong>SKF</strong>s amerikanska dotterbolag<br />
Chicago Rawhide är en ledande<br />
tillverkare av elastomeriska tätningar.<br />
Chicago Rawhide har utvecklat en ny typ av<br />
kopplingskolv som är den kritiska komponenten<br />
i automatväxellådor för bilar. Kolvens<br />
funktion är att reglera och styra oljetrycket i<br />
växellådan.<br />
Denna nya CR-produkt utvecklades för<br />
Ford Motor Co. i USA och tillväxten har varit<br />
imponerande. Från leveransstart i början av<br />
1997 sålde Chicago Rawhide över en miljon<br />
enheter till Ford under året.<br />
Den nya applikationen har en kortare<br />
kolvlängd och en mycket robustare design<br />
än tidigare konstruktioner. Den är dessutom<br />
billigare att tillverka. För kunden finns goda<br />
potentialer för kostnadsbesparingar, inte<br />
minst genom förväntad minskning av reklamationer.<br />
I de växellådor som monterats<br />
under 1997 har Ford haft mycket goda driftserfarenheter.<br />
Andra biltillverkare har visat stort intresse<br />
för den nya CR-kolven. Bl a planeras leveranser<br />
till av Ford delägda Mazda i Japan senare<br />
i år.<br />
På bilden ser vi Tom Sochaki från Chicago<br />
Rawhide Detroit på besök vid bandet för växellådor<br />
i Ford Transmission plant i Livonia,<br />
Michigan, USA. CR-kolven monteras i en<br />
automatisk växellåda med 4 växlar<br />
(Ford 4R 70W) som bl a finns i Fordmodellerna<br />
Thunderbird, Mustang, Mark VIII och<br />
Grand Marquis.<br />
23
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
CRs kopplingskolv monteras i växellådan vid Fords<br />
fabrik i Livonia, Michigan, USA.<br />
Försäljningen i Västeuropa ökade med<br />
10 procent jämfört med 1996. Penetreringen<br />
av den centraleuropeiska marknaden<br />
var framgångsrik med nya order från Fiat,<br />
Isuzu och Daewoo i Polen.<br />
Försäljningen från det samriskbolag som<br />
bildades i Kina 1996, Zhongding CR Seals<br />
Company Ltd., påbörjades i april 1997.<br />
Nytt bolag i Indien<br />
För att ytterligare stärka sin ställning i<br />
Asien, och då särskilt i Indien som har en<br />
växande bilindustri, bildade tätningsdivisionen<br />
ett bolag i Bangalore, CR India, som<br />
skall börja tillverka oljetätningar 1998.<br />
Chicago Rawhides fabriker liksom CR<br />
Elastomere GmbH i Tyskland kvalitetscertifierades<br />
enligt QS 9000 under 1997.<br />
24<br />
VÄRLDENS<br />
TÄTNINGSMARKNAD<br />
Den totala tätningsmarknadens storlek<br />
beror på hur marknaden definieras. <strong>SKF</strong> har<br />
valt att definiera marknaden som elastomeriska<br />
produkter och då är storleken ungefär<br />
80 miljarder kronor.<br />
Marknaden är mycket fragmenterad med<br />
många regionala och nischinriktade aktörer.<br />
Den årliga tillväxten är i det närmaste lika<br />
stor som världens industriproduktionstillväxt.<br />
Vissa segment såsom elastomeriska<br />
packningar växer något snabbare än<br />
genomsnittet.<br />
De ledande företagen i världen inom<br />
elastomeriska produkter är Freudenberg/<br />
NOK - ett tyskt och ett japanskt företag<br />
som samarbetar i en allians; <strong>SKF</strong> med<br />
Chicago Rawhide, samriskbolagen Koyo-<br />
CR i Japan och CR Mexicana i Mexiko<br />
samt RFT S.p.A. i Italien; amerikanska<br />
Federal Mogul (inklusive T&N och<br />
Fel-Pro); samt Dana och TI-gruppen i<br />
Västeuropa.<br />
Chicago Rawhide är ledande på radialtätningar<br />
i USA men har en mer blygsam<br />
position på övriga marknader, även om<br />
andelen växer.
4 500<br />
3 000<br />
1 500<br />
0<br />
Försäljning, Mkr<br />
4 168<br />
3 271<br />
3 391<br />
95 96 97<br />
450<br />
300<br />
150<br />
0<br />
Rörelseresultat,<br />
Mkr<br />
439<br />
153<br />
242<br />
95 96 97<br />
450<br />
300<br />
150<br />
Investeringar i materiellaanläggningstillgångar,<br />
Mkr<br />
0<br />
210<br />
334<br />
419<br />
95 96 97<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
0<br />
Medelantal<br />
anställda<br />
3 273<br />
2 962<br />
2 792<br />
95 96 97<br />
Specialstål<br />
Försäljning per geografiskt<br />
område 1997<br />
Sverige 29%<br />
Latinamerika<br />
1%<br />
Nordamerika<br />
23%<br />
Asien 3%<br />
Mellanöstern<br />
och Afrika 1%<br />
Västeuropa<br />
exkl Sverige 43%
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
26<br />
Efter det att nedgången i den västeuropeiska marknaden hade<br />
bottnat under sista kvartalet 1996, ökade Ovako Steels försäljning<br />
stadigt 1997 och uppgick vid året slut till 3 391 Mkr.<br />
Volymerna var fortfarande relativt låga under första kvartalet,<br />
men låg vid årets slut på samma höga nivå som i början av<br />
1996. Den totala produktionen av stål uppgick för helåret 1997<br />
till 440 000 ton, att jämföras med 370 000 ton 1996.<br />
Stark produktionsökning med<br />
trimmad organisation<br />
För att klara volymuppgången ökades<br />
antalet skift i ring- och rörverken. De nya<br />
skiften bemannades dels genom att antalet<br />
medarbetare i de andra skiften minskades,<br />
dels med hjälp av viss temporär nyanställning.<br />
Omflyttningen mellan skiften var<br />
möjlig tack vare tidigare satsningar på att<br />
skapa lag där medarbetarna är utbildade<br />
inom flera olika områden och därmed har<br />
en väsentligt bredare kompetens.<br />
Återhämtningen i den västeuropeiska<br />
ekonomin ledde till ökad efterfrågan inom<br />
de flesta kundsegmenten och på de flesta<br />
marknaderna. Enda undantaget utgjorde<br />
England vars exportindustri, som är Ovako<br />
Steels kunder, hämmades av pundets förstärkning.<br />
Den förbättrade efterfrågan samt<br />
stigande priser på skrot, som är Ovako<br />
Steels huvudråvara vid stålframställningen,<br />
ledde till att priset på stål justerades upp<br />
under senare delen av året.<br />
Ett resultat av väsentligt bättre kapacitetsutnyttjande<br />
och endast begränsad<br />
förstärkning av personalstyrkan, är ökad<br />
produktivitet och en gynnsam kostnadsutveckling.<br />
Framgångsrik satsning på<br />
vidareutbildning av operatörer<br />
Under 1996 genomfördes ett program där<br />
operatörer sändes på en sex månader lång<br />
teknikerutbildning på gymnasienivå. Detta<br />
program fortsatte framgångsrikt under det<br />
gångna året.<br />
Ovako Steel fortsatte också att satsa på<br />
interna program för att ytterligare höja produktiviteten<br />
i produktionen och ge kunderna<br />
ännu bättre service. Här ingår också<br />
fortsatt kompetensutveckling genom att<br />
samtliga anställda använder 5 procent av<br />
arbetstiden till vidareutbildning.<br />
Under året ingicks ett samarbetsavtal<br />
med ett ledande tyskt stålverk för att höja<br />
effektiviteten vid stångverket i Hällefors.<br />
Samarbetet gäller såväl mjuk- som hårdvara.<br />
Sedan fyra år tillbaka pågår ett omfattande<br />
internt förbättringsarbete för att<br />
få bättre utbyte i kallbearbetningen av rör,<br />
d v s höja andelen godkända produkter.<br />
Detta ger nu bra resultat. De svåraste problemen<br />
i kallbearbetningen var ytdefekter<br />
och väggmått. Med hjälp av bl a lasermätning<br />
och en ny syrgashyvel uppnåddes<br />
under 1997 resultat som på årsbasis ger<br />
besparingar på 40 Mkr.<br />
Den stora omvandlingen nu<br />
genomförd<br />
Den omvandling av Ovako Steel som inleddes<br />
1992 är nu i stort sett genomförd och<br />
grundstrukturen är på plats. De sista stegen<br />
togs 1997 när smedjan i Arvika överfördes<br />
från Ovako Steel till <strong>SKF</strong>s lagerverksamhet.<br />
Uppförandet av det nya rörverket i<br />
Hofors fortskrider och de första rören<br />
beräknas komma ur produktionen vid halvårsskiftet<br />
1998.<br />
I korthet har omvandlingen inneburit<br />
• fokusering på rullningslagerstål,<br />
• omstrukturering av produktionen och<br />
bearbetningen av stålet samt koncentration
på en stålugn och ett program att öka produktionen<br />
till 550 000 årston,<br />
• minskning av kundbasen och satsning på<br />
kunder där Ovako Steels styrkefaktorer -<br />
rent stål, bearbetningsbart, materialteknologi<br />
samt logistiksystem - kan utnyttjas,<br />
• omstrukturering av försäljningsorganisationen.<br />
VÄRLDENS<br />
SPECIALSTÅLMARKNAD<br />
Ovako Steel är Europas ledande leverantör<br />
av rullningslagerstål. Marknadsandelen är<br />
cirka 40 procent. Som ståltillverkare har<br />
Ovako Steel en unik ställning genom att<br />
vara det enda företaget som tillverkar såväl<br />
stång som rör och valsade ringar och därmed<br />
också har störst fokus på rullningslager.<br />
Ovako Steels andel av den totala<br />
världsmarknaden för stål är under 1 procent,<br />
men när det gäller genomhärdat stål<br />
för rullningslager är bolaget världens<br />
största.<br />
I Europa konkurrerar Ovako Steel med<br />
ett antal enproduktsföretag, som i vissa fall<br />
är beroende av extern stålförsörjning. Ett av<br />
dem är British Steel Engineering Steels<br />
som koncentrerat sig på stång. Tyska<br />
Thyssen aviserade 1997 att man avser att<br />
lämna långa produkter (stång) för att koncentrera<br />
sig på platta stålprodukter. Samarbetet<br />
mellan de båda tyska företagen Krupp och<br />
Thyssen kan komma att medföra förändringar<br />
i försörjningskartan.<br />
Inom produktområdet rör gick franska<br />
Vallourec 1997 ihop med tyska Mannesmann<br />
i ett nytt bolag för sömlösa rör, vilket<br />
innebär förändringar hos Ovako Steels konkurrent<br />
WRG, som ingår i Mannesmannkoncernen<br />
och som tillverkar varmvalsade<br />
rör.<br />
Den högre aktiviteten på offshoremarknaden,<br />
som förbrukar en hel del rör, kan få<br />
konsekvenser för tillgången på rör på marknaden.<br />
Utöver <strong>SKF</strong> är det bara amerikanska<br />
Timken bland lagertillverkarna som har<br />
egen tillverkning av stål. Sortimentet<br />
omfattar stång och rör och produkterna<br />
säljs nästan enbart på den amerikanska<br />
marknaden.<br />
OVAKO STEEL HITTAR GENVÄGAR SOM GER STARK TILLVÄXT<br />
Ovako Steel AB, <strong>SKF</strong>s helägda<br />
dotterbolag, tillverkar världens<br />
renaste stål. Merparten av produktionen går<br />
till <strong>SKF</strong>s lagerfabriker världen runt, till andra<br />
lagertillverkare samt fordonsindustrin.<br />
För Ovako Steels kunder har användningen<br />
av förkomponenter – halvfabrikat –<br />
visat sig vara en genväg till en mycket kostnadseffektiv<br />
produktion. Istället för att<br />
skeppa långa rör till en <strong>SKF</strong>-fabrik, där de<br />
kapas och svarvas till lagerringar, tar Ovako<br />
Steel i ökande omfattning hand om detta<br />
första led i produktionskedjan.<br />
Kunden vinner en rad fördelar; han kan<br />
koncentrera sig på slutbearbetning, han<br />
minskar kapitalbindningen i sin lagerhållning,<br />
slipper hantering av svarvspån och<br />
ändbitar och han kan sänka sina transportkostnader<br />
med två tredjedelar jämfört med<br />
långgods.<br />
Vid stålverket i Hofors har Ovako Steel<br />
stora resurser för tillverkning av förkompo-<br />
nenter i varierande bearbetningsgrad. På<br />
avdelningen Komponenter inom Rördivisionen<br />
har man installerat s k ACE-svarvar,<br />
byggda av <strong>SKF</strong>-företaget Lidköping Machine<br />
Tools AB i Lidköping. ACE-svarven laddas<br />
med 2.5 meter spänningsfria raka rör som<br />
kapas och svarvas till ringar. Maskinen är<br />
snabb och arbetar med mycket snäva toleranser.<br />
Användningen av halvfabrikatringar från<br />
Ovako Steel ökar starkt. Förra året tillverkade<br />
Komponenter 13 miljoner ringar - årets plan<br />
ligger på 23 miljoner. Och ytterligare kraftiga<br />
ökningstal förväntas därefter. Största kunden<br />
är <strong>SKF</strong> GmbH, Tyskland och <strong>SKF</strong> Sverige AB<br />
i Göteborg. Bland icke-<strong>SKF</strong> kunder märks<br />
Volvo och VW-Audi.<br />
På bilden ser vi Lena Walborg och<br />
Lars-Ove Samuelsson, chef för Komponenter<br />
inom Rördivisionen.<br />
27
Finansiella mål och utdelningspolitik<br />
Övergripande mål<br />
<strong>SKF</strong>s övergripande finansiella mål är att<br />
skapa värde för aktieägarna genom att ge<br />
en långsiktigt marknadsmässig total avkastning<br />
i form av utdelning och värdetillväxt.<br />
Avkastningskravet på aktieägarnas investering<br />
i <strong>SKF</strong>, det marknadsvärderade egna<br />
kapitalet, torde långsiktigt vara cirka 5-6<br />
procentenheter över den riskfria räntan.<br />
Detta har legat till grund för <strong>SKF</strong>s beslut<br />
om finansiella mål i verksamheten.<br />
Styrmodell<br />
<strong>SKF</strong>s styrmodell, som är en förenklad s k<br />
economic value added-modell, syftar till att<br />
skapa värde för aktieägarna och stimulerar<br />
därför till förbättrade marginaler, kapitalreduktion<br />
och lönsam tillväxt. Modellen är<br />
kopplad till rörelseresultatet med avdrag för<br />
betald skatt samt kostnaden för eget och<br />
främmande kapital enligt allmänt vedertagna<br />
principer. Utfallet har visat sig ha en<br />
god korrelation med aktiekursens utveckling.<br />
Företagsledningens bonus- och<br />
optionsprogram är numera baserade på<br />
denna modell.<br />
Kapitalkostnad, Avkastningskrav<br />
I <strong>SKF</strong>s styrmodell används för närvarande<br />
en vägd kapitalkostnad där kostnaden efter<br />
skatt för det egna kapitalet är cirka 6 procent<br />
över statsobligationsräntan. Den vägda<br />
kapitalkostnaden blir för närvarande cirka<br />
9 procent. Detta utgör därmed det genomsnittliga<br />
avkastningskrav över en konjunkturcykel,<br />
som bolaget skall överträffa för att<br />
skapa värde för aktieägarna. Den vägda<br />
kapitalkostnaden och avkastningskravet<br />
beräknas med utgångspunkt från marknadsvärdet<br />
på det egna kapitalet.<br />
Finansiell ställning<br />
I en konjunkturkänslig verksamhet är en<br />
stark finansiell ställning och god kreditvärdighet<br />
nödvändiga förutsättningar för långsiktigt<br />
god tillväxt och lönsamhet. Det<br />
bidrar också till en stabilare kursutveckling<br />
för aktien.<br />
28<br />
<strong>SKF</strong>s målsättning är att företagets soliditet<br />
skall uppgå till 35 procent i genomsnitt<br />
över en konjunkturcykel.<br />
Utdelningspolitik<br />
<strong>SKF</strong>s utdelningspolitik baseras på att utdelningen<br />
anpassas till resultatutveckling och<br />
kassaflöde, med beaktande av företagets<br />
utvecklingsmöjligheter och finansiella ställning.<br />
Styrelsens uppfattning är att utdelningen<br />
skall uppgå till cirka en tredjedel av det<br />
genomsnittliga nettoresultatet under en<br />
konjunkturcykel.<br />
Finansiering<br />
<strong>SKF</strong>s policy är att verksamheten skall vara<br />
långfristigt finansierad. Målet är att de lån<br />
som erfordras för att finansiera förutsedda<br />
behov skall ha en löptid som överstiger tre<br />
år. Per december 1997 hade <strong>SKF</strong> en genomsnittlig<br />
lånelöptid på 5.5 år.<br />
Utöver denna finansiering skall koncernen,<br />
enligt finanspolicyn, ha en betalningsberedskap,<br />
i form av överlikviditet och/eller<br />
långsiktiga kreditlöften om cirka 350 miljoner<br />
USD. Långfristiga lånelöften till moderföretaget<br />
uppgick vid årsskiftet till 475 miljoner<br />
USD, fördelat på tio banker.<br />
Koncernen har en rating för långa krediter<br />
om BBB+ samt Baa2 från Standard &<br />
Poor's respektive Moody's <strong>Investor</strong>s<br />
Service.
Finansiell riskhantering<br />
Finansiella risker<br />
<strong>SKF</strong>s verksamhet är utsatt för finansiella<br />
risker som valutarisker, ränterisker samt<br />
kreditrisker. Genom den breda geografiska<br />
spridningen med verksamhet i många länder,<br />
har koncernen en komplex och föränderlig<br />
men ändå i grunden diversifierad<br />
risksituation.<br />
<strong>SKF</strong> har en finanspolicy som tydligt definierar<br />
valuta-, ränte- och kreditrisk samt<br />
fastlägger ansvar och befogenheter för hanteringen<br />
av de finansiella riskerna. Finanspolicyn<br />
uttrycker syftet att i första hand<br />
undvika eller reducera risk och därtill bidra<br />
till en förbättrad avkastning, genom en<br />
aktiv hantering av riskerna.<br />
Hanteringen av dessa risker och ansvaret<br />
för den totala finansverksamheten är till<br />
största delen centraliserad till <strong>SKF</strong> Treasury<br />
Centre AB, som är koncernens internbank.<br />
Valutarisker<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens valutarisker utgörs av<br />
växelkursförändringar i framtida betalningsflöden,<br />
flödesexponering, samt av<br />
omvärdering av resultat, tillgångar och<br />
skulder i utländsk valuta till svenska<br />
kronor, omräkningsexponering.<br />
Flödesexponering<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens huvudsakliga kommersiella<br />
valutaflöde hänför sig främst till export<br />
från Europa till Nordamerika och Asien<br />
samt till flöden inom Europa. Långsiktigt<br />
eftersträvas balans mellan tillverkning och<br />
försäljning inom respektive Europa-,<br />
Amerika- och Asien-zonen.<br />
<strong>SKF</strong> har flöden i ett 20-tal olika valutor.<br />
Totala varuflödet överstiger 31 000 Mkr.<br />
Efter kvittning av flöden i samma valuta<br />
uppgår nettoflödet till cirka 8 000 Mkr. De<br />
flöden som p g a beloppens storlek kan ha<br />
en större påverkan på <strong>SKF</strong>s resultat är för<br />
närvarande inflöden i USD, DEM och GBP<br />
som växlas i SEK, FRF och ITL. För dessa<br />
valutor kan kursförändringar om cirka 10<br />
procent påverka koncernens resultat med<br />
några hundra miljoner kronor.<br />
<strong>SKF</strong>s policy är att säkra valutaflödena i<br />
genomsnitt fyra månader, vilket för nu-<br />
varande förhållanden bedöms vara den tid<br />
som krävs för anpassning till nya förhållanden.<br />
<strong>SKF</strong> Treasury Centre AB har möjlighet<br />
att, inom ramen för fastställda risklimiter,<br />
göra betydande avvikelser från genomsnittstiden.<br />
Riskerna hanteras med utgångspunkt<br />
från ett riskvärderingssystem som tar<br />
hänsyn till såväl valutornas volatilitet som<br />
inbördes relationer. Vid årsskiftet var de<br />
faktiska säkringarnas löptid i stort sett i<br />
enlighet med grundpolicyn.<br />
Omräkningsexponering<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens resultat påverkas också av<br />
omräkningseffekter vid omräkningen av<br />
utländska dotterbolags resultat till svenska<br />
kronor. Även denna effekt kan vid en cirka<br />
10-procentig förändring av kronans värde<br />
uppgå till i storleksordningen ett par hundra<br />
miljoner kronor, beroende dels på i vilka<br />
länder resultatet uppstått, dels på respektive<br />
valutors förändring mot svenska kronan.<br />
Vidare påverkas koncernen av omräkningseffekter<br />
vid omräkningen av utländska<br />
nettotillgångar till svenska kronor. <strong>SKF</strong>koncernens<br />
utländska nettotillgångar uppgick<br />
vid utgången av 1997 till 9 200 Mkr<br />
varav cirka 1 300 Mkr var kurssäkrat. Kurssäkringen<br />
sker enligt policybeslut endast i<br />
ett fåtal valutor.<br />
Ekonomisk exponering<br />
<strong>SKF</strong>s huvudkonkurrenter har större delen<br />
av sin tillverkningskapacitet i Tyskland,<br />
USA och Japan. Valutaförändringar som<br />
påverkar dessa länders kostnadsläge i förhållande<br />
till framför allt Sverige, Italien och<br />
Frankrike, där <strong>SKF</strong> utöver Tyskland och<br />
USA har betydande tillverkning, påverkar<br />
<strong>SKF</strong>s konkurrenskraft i förhållande till<br />
dessa konkurrenter. Långsiktigt eftersträvar<br />
<strong>SKF</strong> en bättre balans i tillverkning och försäljning<br />
mellan Europa-, Amerika- och<br />
Asien-zonerna.<br />
Ränterisker<br />
Ränterisken avser risken att förändringar i<br />
räntenivån skall påverka koncernens resultat<br />
negativt. <strong>SKF</strong>s grundpolicy för räntebindning<br />
är att den genomsnittliga räntebindningstiden<br />
skall vara sex månader.<br />
Detta gäller för såväl lån som placeringar<br />
och inkluderar även användningen av<br />
derivatinstrument.<br />
Ränteportföljens sammansättning är<br />
diversifierad och normala ränteförändringar<br />
bedöms inte ha någon signifikant effekt på<br />
koncernens resultat.<br />
Kreditrisker<br />
Kreditrisken avser motparternas kreditvärdighet<br />
och kan reduceras genom en kvalificerad<br />
bedömning av deras möjligheter<br />
att fullgöra sina åtaganden innan krediten<br />
beviljas. De kreditrisker som uppkommer<br />
till följd av handel med finansiella instrument<br />
och vid placering av likvida medel är<br />
noga definierade i finanspolicyn. Transaktioner<br />
sker endast inom fastställda limiter<br />
och med motparter som har god kreditrating.<br />
29
<strong>SKF</strong> och den Europeiska Monetära Unionen<br />
95 procent av <strong>SKF</strong>-koncernens försäljning under 1997 hänförde sig<br />
till andra länder än Sverige.<br />
54 procent av <strong>SKF</strong>s försäljning under 1997 hänförde sig till de europeiska<br />
länderna.<br />
Över hälften av <strong>SKF</strong>s försäljning sker i dag till länder inom<br />
Europa, med en stark koncentration till Tyskland, Frankrike och<br />
Italien. <strong>SKF</strong> har även tillverkning förlagd till ett flertal länder i<br />
Europa.<br />
Kartan visar var i Europa <strong>SKF</strong> bedriver verksamhet.<br />
I dagsläget är det sannolikt att den Europeiska<br />
Monetära Unionen (EMU) kommer att<br />
starta den 1 januari 1999 och omfatta upp<br />
till elva europeiska länder, däribland Tyskland,<br />
Frankrike, Nederländerna, Belgien,<br />
Finland och eventuellt Italien.<br />
Sett utifrån den verksamhet <strong>SKF</strong> bedriver<br />
i dessa länder innebär ett införande<br />
av EMU i praktiken att koncernen verksamhetsmässigt<br />
kommer att gå med i EMU<br />
oavsett om Sverige som land väljer att gå<br />
30<br />
med eller att stå utanför ett europeiskt<br />
monetärt samarbete. Detta innebär givetvis<br />
att för <strong>SKF</strong>-koncernen skulle en redovisning<br />
i euro ge den mest rättvisande bilden<br />
av koncernens finansiella ställning och<br />
resultat. Så länge något annat emellertid<br />
inte är tillåtet enligt svensk lag, kommer<br />
<strong>SKF</strong> att ha svenska kronor som funktionell<br />
valuta.<br />
<strong>SKF</strong> har arbetat med förberedelse inför<br />
EMU sedan november 1996 i syfte att<br />
identifiera effekten av förändrade omvärldsförutsättningar<br />
och säkerställa att de önskemål<br />
och krav som kommer att ställas på<br />
organisationen kan infrias. Förberedelsearbetet<br />
omfattar strategiska, finansiella samt<br />
infrastrukturmässiga aspekter såsom<br />
informationsteknologi, redovisning och<br />
rapportering samt legala aspekter.<br />
På grund av den breda geografiska spridningen<br />
med verksamhet i många länder, är<br />
<strong>SKF</strong>s verksamhet utsatt för en komplex<br />
risksituation vad gäller valutarisker. Ett<br />
införande av EMU förenklar koncernens<br />
risksituation då antalet valutor att hantera<br />
blir färre. <strong>SKF</strong>-koncernens verksamhet är i<br />
dag koncentrerad till valutor relaterade till<br />
DEM och USD. EMU innebär att de DEMrelaterade<br />
valutorna ersätts av en gemensam<br />
valuta, euro.<br />
<strong>SKF</strong> är en koncern med centraliserad<br />
infrastruktur, framförallt avseende informationsteknologi.<br />
Det är informationsteknologi<br />
som kommer att vara det område som<br />
kräver den enskilt största arbetsinsatsen i<br />
syfte att förbereda koncernen för EMU.<br />
Under 1997 har gemensamma system avseende<br />
order och försäljning, inköp samt<br />
produktion gåtts igenom för att identifiera<br />
behov av system- och processförändringar.<br />
Parallellt har lokala system som berörs av<br />
EMU gåtts igenom på motsvarande sätt.<br />
Bolagen inom <strong>SKF</strong>-koncernen kommer<br />
att gå över från nuvarande lokal valuta till<br />
euro under övergångsperioden 1999 till<br />
2001. Olika länder kan komma att gå över<br />
vid olika tidpunkter under denna period.<br />
Under 1998 påbörjas installationen av ett<br />
nytt koncerngemensamt ekonomisystem,<br />
SARA (<strong>SKF</strong> Accounting and Reporting<br />
Applications), som fram till år 2000 kommer<br />
att implementeras på samtliga större<br />
europeiska bolag inom koncernen. SARA<br />
kommer att kunna hantera de krav ett<br />
EMU-införande innebär för ett bolag. För<br />
de bolag som under perioden 1999 till 2001<br />
byter finanssystem kommer övergången till<br />
euro att samordnas.<br />
Förberedelsearbetet för den Europeiska<br />
Monetära Unionen kommer att fortsätta<br />
under de kommande åren och vara avslutat<br />
då euro till fullo ersatt de nu gällande<br />
lokala valutorna.
Miljö - Mot ISO 14001<br />
År 1997 var en milstolpe för miljöarbetet<br />
inom koncernen, då <strong>SKF</strong> som första stora<br />
lagertillverkare certifierades enligt ISO<br />
14001: den nya internationella miljöstandarden.<br />
Sju av koncernens fabriker registrerades<br />
enligt denna standard under året och<br />
ett omfattande program inleddes för att certifiera<br />
alla de övriga bolagen i koncernen.<br />
Hela koncernen certifierad före<br />
1999<br />
Under 1997 lämnades en ansökan in till ett<br />
ledande certifieringsorgan om koncernregistrering<br />
enligt ISO 14001. Registreringsprocessen<br />
tar cirka 18 månader och<br />
beräknas vara slutförd vid utgången av<br />
1998. Ansökan gäller ett enda certifikat<br />
som täcker samtliga tillverkande enheter<br />
inom koncernen, i stället för individuella<br />
certifikat för varje enhet. Strategin för koncerncertifiering<br />
utvecklades genom ett<br />
omfattande samarbete med externa revisions/certifieringsorgan,<br />
och är helt unik för<br />
<strong>SKF</strong>.<br />
För att kvalificera sig för koncerncertifiering<br />
har <strong>SKF</strong> utarbetat ett miljöledningssystem<br />
i enlighet med ISO 14001, som kan<br />
tillämpas på alla tillverkande enheter,<br />
oavsett om de tillverkar lager, tätningar, stål<br />
eller andra relaterade produkter. Med det<br />
nya systemet är det möjligt att arbeta globalt<br />
enligt gemensamma rutiner genom att<br />
definiera nationella och lokala variationer i<br />
tillägg eller bilagor till dessa rutiner.<br />
Mot år 2000<br />
Hanteringen av de problem som övergången<br />
till år 2000 kommer att innebära för<br />
datorer, system, mikroprocessorer och<br />
annan elektronisk utrustning, blir en allt<br />
viktigare fråga inom alla områden i samhället.<br />
För något år sedan började <strong>SKF</strong> ett<br />
omfattande arbete för att identifiera vilka<br />
datorer och system som berörs. Redan i dag<br />
En stor fördel med koncerncertifiering är<br />
betydligt färre externa revisioner, vilket ger<br />
avsevärda kostnadsbesparingar. De externa<br />
revisorerna kan bedöma hela koncernen<br />
baserat på stickprov på utvalda platser. En<br />
tredjedel av anläggningarna beräknas<br />
genomgå denna externa bedömning före<br />
certifieringen. Även antalet uppföljande<br />
revisioner vid anläggningarna minskar, vilket<br />
reducerar koncernens totala kostnader<br />
för certifieringen till cirka 20 procent av<br />
vad individuell certifiering av varje anläggning<br />
skulle ha kostat.<br />
Koncernens revisioner förbättras<br />
Ett flertal förbättringar gjordes under 1997 i<br />
koncernens revisionsprogram för miljö,<br />
hälsa och säkerhet. Antalet revisorer ökade<br />
och all revisionspersonal utbildades till<br />
”Lead Auditor”.<br />
Det reviderade revisionsprogrammet och<br />
projektet med ISO 14001, har avsevärt<br />
påskyndat införandet av miljöförbättringar.<br />
Denna ökade förbättringstakt kommer att<br />
bibehållas under 1998 när allt fler av företagen<br />
uppnår standarden för ISO 14001certifiering.<br />
Olyckor och skador har minskat<br />
världen över<br />
Förbättringstrenden gäller inte enbart miljön.<br />
Olyckor och skador har minskat vid<br />
koncernens fabriker världen över. Ett exem-<br />
är flera av de största koncerngemensamma<br />
systemen anpassade till år 2000. Målsättningen<br />
är att ha löst huvudfrågorna i slutet<br />
av 1998, för att slutföra anpassningen under<br />
1999.<br />
Utöver de interna åtgärderna kontrolleras<br />
att våra samarbetspartners: kunder, leverantörer<br />
av material, kommunikationer och<br />
finansiella tjänster, transportfirmor, etc, har<br />
pel är fabriken i Pune i Indien där antalet<br />
arbetsskador minskade med 53 procent<br />
under 1997, vilket betydde 40 procent färre<br />
förlorade arbetstimmar jämfört med 1996.<br />
Resultatet förbättrades under<br />
1997<br />
Den totala konsumtionen av elenergi vid<br />
alla tillverkande enheter 1997 var cirka<br />
1 777 gigawattimmar (GWh); samma som<br />
under 1996. Omkring 28 procent av denna<br />
energi användes i stålverken.<br />
Vid en jämförelse med 1996, minskade<br />
förbrukningen av elektricitet och de flesta<br />
kolväteprodukter i förhållande till produktionsvolymen,<br />
som ökade väsentligt. Detta<br />
positiva resultat kan tillskrivas kontinuerliga<br />
förbättringar av tillverkningsutrustning<br />
och processer.<br />
Investeringarna i miljörelaterade projekt<br />
vid <strong>SKF</strong> Engineering & Research Centre<br />
under 1997 var 3.8 Mkr. Dessutom investerades<br />
totalt 120 Mkr i projekt för förbättrad<br />
miljö, hälsa och säkerhet inom hela koncernen<br />
under året.<br />
<strong>SKF</strong> Miljöredovisning 1997<br />
<strong>SKF</strong>s miljöredovisning, som distribueras<br />
tillsammans med årsredovisningen, ger en<br />
utförlig beskrivning av koncernens miljöarbete<br />
under året.<br />
en tillfredsställande beredskap inför milleniumskiftet.<br />
Arbetet med år 2000 drivs i ett koncernprojekt.<br />
Det har därmed högsta prioritet för<br />
att garantera en säker och problemfri övergång<br />
till det nya milleniet år 2000.<br />
31
<strong>SKF</strong> 100 – Ett sprinterlopp som startar om och om igen<br />
”Skillnaden mellan de många som springer 100 meter på 10 sekunder och de<br />
få som gör 9,8 är mest mental”, säger den världsberömde amerikanske sprintertränaren<br />
John Smith. Det handlar om att tro att det går att förbättra snabbheten<br />
i varje steg med några tusendels sekunder, knappt mätbara framsteg som<br />
kräver mobilisering av allt som individen förfogar över.<br />
Den här tränaren skiljer sig inte från<br />
många andra i de mest konkurrensutsatta<br />
sporterna. Sprinterlopp<br />
är visserligen den mest extrema formen av<br />
konkurrens där deltagarna i en världsfinal<br />
ofta får skiljas med hundradelar av sekunder.<br />
En sprinter som springer på bara 99,9<br />
procent av sin förmåga i en viktig final riskerar<br />
att förlora! Denna hårda och jämna<br />
konkurrens kännetecknar allt fler sporter.<br />
Den som skrivit om företag och konkurrens<br />
i snart tre decennier kan inte undgå att<br />
fascineras av konkurrensens natur, vare sig<br />
det handlar om idrott eller om företagande.<br />
Det finns konkurrens där tävlande som<br />
snabbt skaffar sig ett försprång tycks kunna<br />
behålla det, ett bra tag. Microsoft, Intel och<br />
några andra IT-företag, opererar på unga<br />
snabbt föränderliga marknader där konkurrensen<br />
tycks ha sådana karaktäristika.<br />
Skillnaden mellan att vinna och<br />
förlora blir allt mindre<br />
Men den etablerade typen av konkurrens<br />
mellan företag liknar mer den på friidrottsbanorna<br />
där skillnaden mellan att vinna och<br />
förlora blir allt mindre.<br />
I början av seklet liknade <strong>SKF</strong> våra<br />
dagars IT-företag när bolaget på några<br />
decennier växte från källarföretag till<br />
världsledare. Under andra världskriget sågs<br />
till och med <strong>SKF</strong> som en så viktig internationell<br />
spelare att en del av den ekonomiska<br />
krigföringen handlade om just detta företags<br />
produkter. <strong>SKF</strong>-ledningen i Göteborg<br />
fick mot slutet av kriget förhandla direkt<br />
med regeringar.<br />
Men konkurrenterna lärde sig mer av det<br />
som <strong>SKF</strong> kunde och kunderna överblickade<br />
med tiden alla alternativ. Under 1970-talet<br />
fick <strong>SKF</strong> till och med slåss för sin existens.<br />
32<br />
Konkurrensen i kullagerbranschen bytte<br />
karaktär, precis som i många andra klassiska<br />
branscher.<br />
I fjol fyllde <strong>SKF</strong> 90 år. Företaget producerade<br />
mer än någonsin, var fortfarande<br />
världsledare, men hade bara knappt två<br />
tredjedelar så många anställda som under<br />
1960-talet. Det har varit en period av ständig<br />
rationalisering och effektivitetsjakt.<br />
Och det måste komma mer.<br />
Hur lär man sig lyfta fötterna<br />
några tusendels sekunder<br />
snabbare i varje steg?<br />
Hur behåller man ledarskapet i ett fält präglat<br />
av så hård konkurrens? Hur lär man sig<br />
lyfta fötterna några tusendels sekunder<br />
snabbare i varje steg? Hur skall företaget<br />
säkra sitt världsledarskap under ytterligare<br />
en tioårsepok?<br />
Företagets program ”<strong>SKF</strong> 100” är för<br />
mig ett intressant exempel på hur hård<br />
global konkurrens förvandlar de konkurrerande<br />
företagen. Nu går konkurrensen in i<br />
det mentala skede som John Smith talar<br />
om. Det räcker inte ens med bästa teknik<br />
och stenhård disciplin, resultaten måste<br />
också komma från motivation och fullständig<br />
mental mobilisering.<br />
I <strong>SKF</strong>s barndom tog Taylorismen över<br />
med de ”utbytbara delarnas teknik”. Det<br />
blev också de utbytbara människornas produktion.<br />
Makten hamnade hos företagsledningen.<br />
Men nu när det handlar om hårfina<br />
skillnader förskjuts makten gradvis tillbaka<br />
till de många lagmedlemmarna, låt vara att<br />
det bara är makten över att ”vinna eller försvinna”.<br />
Den organisation som inte klarar<br />
att motivera sina medarbetare blir så<br />
mycket sämre att kampen kan helt förloras.<br />
Den största kulturella<br />
förändringsprocessen hittills i<br />
företagets historia.<br />
<strong>SKF</strong> 100 skall därför inte ses som en förberedelse<br />
för hundraårsjubiléet utan främst<br />
ett försök att mobilisera ytterligare några<br />
procentenheter av företagets potentiella<br />
resurser. Det är den största kulturella förändringsprocessen<br />
hittills i företagets historia.<br />
Det redskap som företaget använder för<br />
att försöka engagera alla i en ständig förändring<br />
och mental mobilisering kallas TQM<br />
(Total Quality Management). Det är en<br />
arbetsprocess med alla i företaget som deltagare<br />
mer lik studiecirklar i gamla tiders<br />
folkrörelser än de militäriskt disciplinerade<br />
stormöten som företag tidigare kännetecknats<br />
av. Meningen är att alla skall arbeta<br />
mot en gemensam vision genom att acceptera<br />
men också aktivt förändra stegen som<br />
leder dit. En del av det gamla militära<br />
språkbruket (befogenheter, strategi och<br />
sådant) har kompletterats med ledord som<br />
moral och öppenhet.<br />
Processen tar aldrig slut. Ständiga mätningar<br />
av sådant som kvalitet, arbetsklimat,<br />
snabbhet och ekonomiskt resultat ger hela<br />
tiden anledning att gå tillbaka och försöka<br />
ta stegen på nytt, bättre och snabbare.
<strong>SKF</strong>s grundvärderingar<br />
Det första steget i <strong>SKF</strong>s process handlar om<br />
de sju grundvärderingar som medarbetarna<br />
måste känna till, dela och leva upp till.<br />
• Affärsfokus som betyder att aldrig förlora<br />
målen och kundernas behov ur sikte.<br />
• Ständiga förbättringar som betyder att<br />
kontinuerligt växa och förbättras på varje<br />
område.<br />
• Att ge och ta ansvar och befogenheter<br />
som innebär att beslut och initiativ naturligt<br />
skall flyttas dit där mest kunskap<br />
finns.<br />
• Moral och etik som inte är något annat än<br />
att organisationen skall präglas av hederlighet<br />
och integritet i allt den företar sig.<br />
• Innovation som är organisationens sätt att<br />
svara på varje förändring och ny möjlighet.<br />
• Öppenhet som syftar till att var och en<br />
skall ha tillgång till den information som<br />
behövs oavsett plats i organisationen.<br />
• Lagarbete som förutsätter gemensamma<br />
värderingar och ömsesidig respekt.<br />
”Snömos”, fnyser kanske en och annan<br />
finansanalytiker eller militärt skolad ledare<br />
av den gamla stammen. Då har de missat<br />
den utveckling som präglat synen på företag<br />
det senaste decenniet. Och gamla folkrörelseidealister<br />
har anledning att se med<br />
skräck och beundran på hur kapitalismens<br />
organisationer nu tar över drömmen om den<br />
”goda organisationen”. Det är en kraftfull<br />
dröm som fungerat i andra sammanhang.<br />
Motiverade och ivriga människor kan<br />
uträtta underverk tillsammans. Men det gäller<br />
att ständigt hålla pionjärandan vid liv.<br />
Kanske är själva konkurrensen en garant<br />
för att nästan hundraåriga företag skall<br />
kunna kännetecknas av evig ungdomlighet.<br />
I annat fall kommer storföretagseran att bli<br />
en parentes.<br />
<strong>SKF</strong>s strategiska drivkrafter<br />
Det andra steget handlar om <strong>SKF</strong>s fyra<br />
strategiska drivkrafter eller dagliga metoder<br />
om man så vill.<br />
• Kvalitet eller total kvalitet betyder att jobbet<br />
görs bra från början. Det är ett sätt att<br />
leva.<br />
• Kostnadseffektivitet innebär att produkter<br />
och tjänster skall erbjudas till lägsta möjliga<br />
kostnad, och snabbare än tidigare.<br />
• Tillväxt skall komma från förmågan att<br />
erbjuda kunderna bättre produkter och<br />
tjänster än konkurrenterna.<br />
• Snabbhet handlar om att kunna kapa bort<br />
slöseri och onödiga steg eller åtgärder<br />
utan avkall på kvalitet.<br />
Det är en blandning av gammal entreprenörsvisdom<br />
och av asiatiska influenser som<br />
skymtar mellan raderna. Allt skall vara<br />
enkelt och entydigt. Den som vill bli mästare<br />
har inte råd att splittra sig. Konkurrenterna<br />
kommer inte att göra det.<br />
<strong>SKF</strong>s strategier<br />
Det tredje steget i processen handlar om<br />
förståelsen av <strong>SKF</strong>-koncernens strategier<br />
det vill säga de konkurrensmedel och<br />
avgränsningar som koncernledningen<br />
bestämt för verksamheten efter analys av<br />
kunder och konkurrenter. De fyra viktigaste<br />
strategierna är:<br />
• <strong>SKF</strong> skall koncentrera sig på lager, tätningar<br />
och näraliggande produkter samt<br />
tjänster och service inom mjukvaruområdet<br />
till den stora kundbasen.<br />
• <strong>SKF</strong> skall öka sin världsmarknadsandel<br />
inom lager.<br />
• <strong>SKF</strong> skall aktivt delta i omstruktureringen<br />
av lagertillverkningsindustrin.<br />
• <strong>SKF</strong> skall växa kraftfullt i Asien, Centraloch<br />
Östeuropa och Nordamerika och<br />
befästa sin ställning i Västeuropa.<br />
Återigen ”minimalism”. Inga yviga gester.<br />
Företaget skall göra precis det som det alltid<br />
har gjort utan några utvikningar. Siktet<br />
är inställt på att skapa samma marknadsställning<br />
i Nordamerika och Asien som i<br />
Europa. Tillväxten måste komma från<br />
marknadstillväxt eller på konkurrenters<br />
bekostnad. Några konkurrenter skall förvärvas<br />
om tillfälle bjuds. Några andra alternativ<br />
ges inte.<br />
<strong>SKF</strong>s vision<br />
<strong>SKF</strong> 100<br />
Visionen om <strong>SKF</strong> som alla skall se är en<br />
världsledare inom ovan nämnda produktområde,<br />
genom att vara bäst på att ge kunderna<br />
värde för pengarna, bäst på att<br />
utveckla de egna medarbetarna och bäst på<br />
att skapa värde åt aktieägarna.<br />
Tränaren John Smith förstår sig nog inte<br />
på lagidrotter men han skulle ändå nicka<br />
igenkännande åt mycket i <strong>SKF</strong>s mentala<br />
upprustningsprocess. Det blir inga stora<br />
revolutionerande förändringar för <strong>SKF</strong> fram<br />
till hundraårsjubiléet 2007 eftersom drömgränserna<br />
ligger så nära. Allt handlar istället<br />
om att vinna tusendelar i varje steg. Det<br />
är ju just därför som förändringarna kräver<br />
så mycket av alla dem som deltar.<br />
Och glöm inte att precis som i friidrott är<br />
det vinnaren som tar allt.<br />
ronald fagerfjäll<br />
Författaren som tidigare var chefredaktör<br />
för Affärsvärlden i många år är aktuell<br />
genom bokserien ”Företagsledarnas<br />
Århundrade” på Norstedts.<br />
33
KONCERNENS RESULTATRÄKNING<br />
Belopp i miljoner kronor 1997 1996 1995<br />
Försäljning 36 922 33 589 36 700<br />
Kostnad för sålda varor not 2,3 - 27 790 - 24 700 - 26 229<br />
Bruttoresultat 9 132 8 889 10 471<br />
Försäljningskostnader not 3 - 5 148 - 4 882 - 5 086<br />
Administrationskostnader not 3 - 1 779 - 1 540 - 1 460<br />
Övriga rörelseintäkter 1 048 544 571<br />
Övriga rörelsekostnader - 249 - 137 - 496<br />
Resultat från intresseföretag - 55 – –<br />
Rörelseresultat 2 949 2 874 4 000<br />
Finansiella intäkter och kostnader - netto not 4 - 843 - 462 - 611<br />
Resultat efter finansiella intäkter och kostnader 2 106 2 412 3 389<br />
Skatter not 5 - 583 - 701 - 1 301<br />
Resultat efter skatt 1 523 1 711 2 088<br />
Minoritetsintressens andel i årets resultat 35 - 19 - 30<br />
Årets resultat 1 558 1 692 2 058<br />
Värden enligt delårsrapporter - 1997<br />
Belopp i miljoner kr Kvartal 1 Kvartal 2 Kvartal 3 Kvartal 4 Helår<br />
om ej annat anges 1997<br />
Försäljning 8 864 9 883 8 837 9 338 36 922<br />
Rörelseresultat 695 862 683 709 2 949<br />
Resultat efter finansiella intäkter och kostnader 501 602 423 580 2 106<br />
Resultat i kronor per aktie efter skatt 2.60 3.30 3.65 4.15 13.70<br />
34
KOMMENTARER TILL KONCERNENS RESULTATRÄKNING<br />
Försäljning<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens försäljning uppgick 1997 till 36 922 Mkr (33 589<br />
och 36 700)*.<br />
Den 10-procentiga försäljningsökningen jämfört med 1996 förklarades<br />
av valutaeffekt +6 procent, strukturella förändringar<br />
(verksamheter som tillfördes eller avvecklades) -1 procent, prisoch<br />
mixeffekt (volymförändringar mellan kundsegment med olika<br />
prisnivåer) -2 procent och volym +7 procent.<br />
Rörelseresultat<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens rörelseresultat uppgick 1997 till 2 949 Mkr (2 874<br />
och 4 000)*. Rörelseresultatet för 1997 påverkades positivt av<br />
valutakursförändringar med cirka 600 Mkr jämfört med 1996.<br />
Under 1997 belastades rörelseresultatet med kostnader för<br />
pågående och beslutade effektiviseringsprogram om cirka 750 Mkr.<br />
Kostnaderna fördelades med cirka 510 Mkr på tillverkningskostnader<br />
och cirka 240 Mkr på försäljnings- och administrationskostnader.<br />
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader, netto, uppgick 1997<br />
till 799 Mkr (407 och 75)*. Posten inkluderade 1997 bland annat en<br />
vinst om 760 Mkr avseende försäljningen av FlexLink Systems till<br />
Scandinavian Equity Partners. År 1996 inkluderade posten bland<br />
annat en vinst om 378 Mkr avseende försäljningen av ett japanskt<br />
dotterbolag, som huvudsakligen innehöll den fastighet där <strong>SKF</strong>s<br />
Tokyo-kontor är beläget.<br />
Resultat från intresseföretag inkluderade 1997 koncernens<br />
andel av förlusten i det nystartade samriskbolaget WPB Water<br />
pump bearing GmbH (JV), Tyskland. Verksamheten bedrivs i Italien.<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
10 000<br />
Försäljning, Mkr<br />
0<br />
36 700<br />
33 589<br />
36 922<br />
95 96 97<br />
Resultat efter finansiella intäkter och kostnader<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens resultat efter finansiella intäkter och kostnader<br />
uppgick 1997 till 2 106 Mkr (2 412 och 3 389)*.<br />
Koncernens finansiella intäkter och kostnader, vilka netto uppgick<br />
till -843 Mkr 1997 (-462 och -611)*, påverkades negativt av<br />
valutakursförändringar med cirka 250 Mkr jämfört med 1996. Den<br />
positiva effekten av valutakursförändringar på resultatet efter<br />
finansiella intäkter och kostnader begränsades därför till cirka 350<br />
Mkr netto. Vidare utvecklades koncernens finansnetto negativt jämfört<br />
med 1996 på grund av ökad nettoskuldsättning under 1997.<br />
Resultat efter skatt<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens resultat efter skatt uppgick 1997 till 1 523 Mkr<br />
(1 711 och 2 088)*.<br />
Koncernens effektiva skattesats för 1997 uppgick till 28 procent<br />
(29 och 38)*. Den lägre skattesatsen 1997 och 1996 jämfört med<br />
1995 förklaras av vissa engångseffekter samt en förskjutning av<br />
vinster i koncernen från högskatteländer till länder med en lägre<br />
skattesats. Under 1997 påverkades skattekostnaden dessutom<br />
positivt med cirka 100 Mkr på grund av sänkta framtida skattesatser<br />
i Italien.<br />
* Siffror inom parentes visar motsvarande värden 1996 respektive 1995.<br />
Resultat efter<br />
finansiella intäkter<br />
och kostnader, Mkr<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
0<br />
3 389<br />
2 412<br />
2 106<br />
95 96 97<br />
35
KONCERNENS BALANSRÄKNING<br />
Belopp i miljoner kronor 1997 1996 1995<br />
TILLGÅNGAR<br />
Anläggningstillgångar<br />
Immateriella anläggningstillgångar not 6 576 568 601<br />
Långfristiga skattetillgångar not 5 715 693 773<br />
Materiella anläggningstillgångar not 7 13 631 12 541 11 264<br />
Aktier och andelar not 29 355 77 74<br />
Långfristiga finansiella tillgångar not 8 830 986 1 138<br />
16 107 14 865 13 850<br />
Omsättningstillgångar<br />
Varulager not 9 9 924 9 476 8 972<br />
Kundfordringar not 10 6 697 6 000 6 111<br />
Kortfristiga skattetillgångar not 5 562 534 476<br />
Övriga kortfristiga fordringar not 11 1 219 818 689<br />
Kortfristiga finansiella tillgångar not 12 3 931 2 091 2 897<br />
22 333 18 919 19 145<br />
Summa tillgångar 38 440 33 784 32 995<br />
SKULDER OCH EGET KAPITAL<br />
Eget kapital not 13<br />
Bundet eget kapital<br />
Aktiekapital 1 423 1 412 1 412<br />
Bundna reserver 5 760 4 284 4 136<br />
Fritt eget kapital<br />
Fria reserver 3 847 3 922 2 516<br />
Årets resultat 1 558 1 692 2 058<br />
12 588 11 310 10 122<br />
Minoritetsintressen 290 288 166<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar för pensioner och sjukvårdsförmåner not 14 6 171 6 030 6 089<br />
Avsättningar för skatter not 5 1 642 1 701 1 420<br />
Övriga avsättningar not 15 2 981 2 130 2 377<br />
10 794 9 861 9 886<br />
Långfristiga skulder<br />
Konvertibla lån not 16 – 1 525 1 389<br />
Långfristiga lån not 17 6 538 3 321 3 195<br />
Övriga långfristiga skulder not 18 69 74 769<br />
6 607 4 920 5 353<br />
Kortfristiga skulder<br />
Kortfristiga lån not 20 1 853 1 693 1 715<br />
Leverantörsskulder not 21 2 921 2 686 2 764<br />
Kortfristiga skatteskulder not 5 138 – 265<br />
Övriga kortfristiga skulder not 22 3 249 3 026 2 724<br />
8 161 7 405 7 468<br />
Summa skulder och eget kapital 38 440 33 784 32 995<br />
Ställda säkerheter not 23 620 517 806<br />
Ansvarsförbindelser not 24 215 206 199<br />
36
KOMMENTARER TILL KONCERNENS BALANSRÄKNING<br />
Tillgångar och skulder<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens varulager uppgick 1997 till 9 924 Mkr (9 476 och<br />
8 972)*. Varulagret i procent av årsförsäljningen uppgick till 27<br />
procent (28 och 24)*. Varulagret påverkades av valutakursförändringar<br />
under 1997 och skulle ha uppgått till 9 612 Mkr i<br />
valutor jämförbara med 1996.<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens kundfordringar uppgick 1997 till 6 697 Mkr<br />
(6 000 och 6 111)*. Kundfordringar i procent av årsförsäljningen<br />
uppgick till 18 procent (18 och 17)*.<br />
Finansiering<br />
Vid utgången av 1997 uppgick <strong>SKF</strong>-koncernens totala räntebärande<br />
lån till 8 391 Mkr (6 539 och 6 299)*. Pensionsskulderna<br />
uppgick till 6 171 Mkr (6 030 och 6 089)*. Samtidigt fanns finansiella<br />
tillgångar om 4 761 Mkr (3 077 och 4 035)*. Därav utgjorde<br />
kortfristiga finansiella tillgångar 3 931 Mkr (2 091 och 2 897)*.<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Varulager i % av<br />
årsförsäljning<br />
0<br />
24<br />
28<br />
27<br />
95 96 97<br />
I juli 1997 tog koncernen upp ett långfristigt obligationslån om<br />
200 miljoner USD, vilket användes för inlösen av det konvertibla<br />
obligationslån om 145 miljoner ECU som gavs ut 1992.<br />
Under andra halvåret 1996 återköptes fastigheter som tidigare<br />
varit hyrda under s k sale/lease back-avtal för cirka 650 Mkr.<br />
Återköpet av fastigheterna innebar att koncernens räntebärande<br />
skulder ökade samt att övriga långfristiga skulder minskade med<br />
motsvarande belopp jämfört med 1995.<br />
Nyckeltal<br />
Resultat per aktie uppgick 1997 till 13.70 kronor (14.90 och<br />
18.10)*. Avkastningen på sysselsatt kapital var 13.0 procent (14.7<br />
och 19.0)* och på eget kapital 13.0 procent (15.9 och 19.4)*.<br />
Koncernens soliditet uppgick vid årets slut till 33.5 procent (34.3<br />
och 31.2)*.<br />
* Siffror inom parentes visar motsvarande värden 1996 respektive 1995.<br />
36<br />
27<br />
18<br />
9<br />
0<br />
Soliditet, %<br />
31.2<br />
34.3<br />
33.5<br />
95 96 97<br />
37
KONCERNENS FINANSIERINGSANALYS<br />
Belopp i miljoner kronor 1997 1996 1995<br />
Rörelseresultat 2 949 2 874 4 000<br />
Avskrivningar enligt plan på materiella anläggningstillgångar och goodwill 1 528 1 461 1 434<br />
Nettovinst(-) vid försäljning av materiella anläggningstillgångar, bolag<br />
och verksamheter - 743 - 362 - 98<br />
Förändring av rörelsekapital :<br />
Varulager - 546 - 513 - 525<br />
Kundfordringar - 877 101 - 87<br />
Leverantörsskulder 302 - 87 229<br />
Övriga rörelserelaterade tillgångar, skulder samt avsättningar - netto 758 - 93 - 115<br />
Kassaflöde från rörelsen 3 371 3 381 4 838<br />
Investeringar i materiella anläggningstillgångar - 2 664 - 2 710 - 2 296<br />
Köp av bolag - 290 - 151 - 65<br />
Försäljning av materiella anläggningstillgångar, bolag och verksamheter 1 289 682 554<br />
Kassaflöde efter investeringar 1 706 1 202 3 031<br />
Finansiella intäkter och kostnader - netto - 843 - 462 - 611<br />
Skatter - 554 - 663 - 893<br />
Förändring av övriga långfristiga tillgångar, skulder, samt avsättningar - netto 221 - 512 57<br />
Utdelning till AB <strong>SKF</strong>s aktieägare - 593 - 593 - 480<br />
Konvertering av obligationslån 189 – –<br />
Valutakursdifferenser - 86 65 95<br />
Kassaflöde före finansiering 40 - 963 1 199<br />
Förändring av låneskulder 1 800 157 - 658<br />
Förändring av kortfristiga finansiella tillgångar 1 840 - 806 541<br />
Finansieringsanalysen är justerad för köpta och sålda bolag och verksamheter.<br />
38
KOMMENTARER TILL KONCERNENS FINANSIERINGSANALYS<br />
Kassaflöde från rörelsen<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens bruttokassaflöde, definierat som rörelseresultat<br />
plus avskrivningar enligt plan, uppgick 1997 till 4 477 Mkr (4 335<br />
och 5 434)*. Detta motsvarade 12.1 procent (12.9 och 14.8)* av<br />
koncernens försäljning.<br />
Kassaflöde efter investeringar<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens investeringar i materiella anläggningstillgångar<br />
minskade under 1997 från 2 710 Mkr 1996 till 2 664 Mkr. Korrigerat<br />
för valutakursförändringar under 1997 skulle investeringarna i<br />
materiella anläggningstillgångar, i valutor jämförbara med 1996, ha<br />
uppgått till cirka 2 600 Mkr i stället för 2 664 Mkr .<br />
Under 1997 investerade <strong>SKF</strong>-koncernen 290 Mkr i nya bolag<br />
och verksamheter. Investeringarna avsåg dels aktier i det kinesiska<br />
bolaget Wafangdian Bearing Company Limited, dels investeringar i<br />
samriskbolag. De nya samriskbolagen 1997 var Zhongding CR<br />
Seals Ltd. i Kina , PT Logam Sari Bearindo (numera PT <strong>SKF</strong><br />
Indonesia) i Indonesien samt Revolve Magnetic Bearings Inc. i<br />
Kanada.<br />
<strong>SKF</strong>-koncernen tecknade i december 1997 avtal om att förvärva<br />
en majoritetsandel i Lutsk Bearing Plant i Ukraina. Förvärvet har<br />
fullföljts1998.<br />
5 000<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
0<br />
Kassaflöde från<br />
rörelsen, Mkr<br />
4 838<br />
3 381<br />
3 371<br />
95 96 97<br />
Försäljning av bolag och verksamheter avsåg främst FlexLink<br />
Systems men även Mikronwerk GmbH i Tyskland, samt Bremenoch<br />
Nice-fabrikerna i USA. Köpeskillingen för FlexLink Systems<br />
uppgick till cirka 900 Mkr. Vidare sålde <strong>SKF</strong>-koncernen under 1997<br />
ett flertal rörelsefastigheter.<br />
Kassaflöde före finansiering<br />
I samband med inlösen och konvertering av <strong>SKF</strong>s konvertibla<br />
obligationslån i ECU, emitterat 1992, emitterades 838 211 nya<br />
aktier av serie B. Moderföretagets bundna egna kapital ökade därmed<br />
under 1997 med 189 Mkr.<br />
Under andra halvåret 1996 återköptes fastigheter som tidigare<br />
varit hyrda under s k sale/lease back-avtal för cirka 650 Mkr. Denna<br />
transaktion hade en negativ effekt med motsvarande belopp på<br />
koncernens kassaflöde före finansiering.<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens nettoskuld, definierad som räntebärande lån<br />
minus kortfristiga finansiella tillgångar, uppgick 1997 till 4 460 Mkr<br />
(4 448 och 3 402)*.<br />
* Siffror inom parentes visar motsvarande värden 1996 respektive 1995<br />
3 000<br />
2 500<br />
2 000<br />
1 500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
Investeringar i<br />
materiella<br />
anläggningstillgångar,<br />
Mkr<br />
2 296<br />
2 710<br />
2 664<br />
95 96 97<br />
39
NOTER TILL KONCERNENS BOKSLUT<br />
Belopp i miljoner kronor där annat ej anges.<br />
1 REDOVISNINGSPRINCIPER<br />
Allmänt<br />
Koncernens bokslut omfattar moderföretaget AB <strong>SKF</strong> och de företag<br />
i vilka AB <strong>SKF</strong> vid årsskiftet, direkt eller indirekt, kontrollerade<br />
mer än 50 procent av röstetalet. AB <strong>SKF</strong> och dess dotterföretag tillsammans<br />
betecknas som ”<strong>SKF</strong>-koncernen” eller ”koncernen”<br />
nedan.<br />
Företag där koncernens röstinnehav uppgår till minst 20 och<br />
högst 50 procent, och där koncernen samtidigt utövar ett väsentligt<br />
inflytande betecknas som ”Intresseföretag” (se not 29).<br />
Alla företag inom koncernen tillämpar de redovisningsregler<br />
som angivits i ”The <strong>SKF</strong> Accounting and Financial Reporting Manuals”.<br />
Dessa regler baseras i huvudsak på svensk redovisningspraxis.<br />
De följer även i allt väsentligt de amerikanska reglerna för<br />
redovisning (U.S. GAAP). Större skillnader mellan svensk praxis<br />
och U.S. GAAP beskrivs utförligare i not 28 nedan. I beskrivningen<br />
av redovisningsprinciper nedan hänvisas till rekommendationer<br />
benämnda SFAS, vilket står för Statements of Financial Accounting<br />
Standards utgivna av Financial Accounting Standards Board i USA.<br />
Koncernredovisning - dotterföretag<br />
Koncernbokslutet är upprättat enligt förvärvsmetoden. Detta innebär<br />
att eget kapital i koncernen endast omfattar eget kapital i<br />
moderföretaget och den del av eget kapital i dotterföretagen som<br />
tillkommit efter förvärvet. Skillnaden mellan anskaffningskostnaden<br />
för aktierna i ett dotterföretag och detta företags egna kapital vid<br />
förvärvstillfället, justerat i enlighet med koncernens redovisningsprinciper,<br />
redovisas:<br />
–som goodwill i balansräkningen om anskaffningskostnaden är<br />
det högre beloppet<br />
–som minskning av de förvärvade anläggningstillgångarnas<br />
värden om anskaffningskostnaden är det lägre beloppet.<br />
Mellanhavanden inom koncernen och orealiserade internvinster har<br />
eliminerats.<br />
Redovisning av andelar i intresseföretag<br />
Innehav i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden,<br />
varvid investeringarna upptas till koncernens andel av bolagens<br />
egna kapital, beräknad enligt koncernens regler, och koncernens<br />
andel av årets resultat.<br />
Omräkning av belopp i utländsk valuta<br />
Boksluten för huvuddelen av de utländska dotterföretagen har<br />
omräknats till svenska kronor enligt dagskursmetoden. Samtliga<br />
poster i de utländska dotterföretagens balansräkningar har omräknats<br />
till svenska kronor med de valutakurser som gällde vid årsskiftet<br />
(balansdagens kurs). Resultaträkningarna har omräknats med<br />
de genomsnittliga valutakurserna under räkenskapsåret (medelkurs).<br />
40<br />
De omräkningsdifferenser som uppstått på grund av dagskursmetoden<br />
har direkt påverkat koncernens egna kapital.<br />
Boksluten för dotterföretag verksamma i höginflationsländer har<br />
omräknats enligt den s k monetära/icke-monetära metoden (MIMmetoden)<br />
i enlighet med SFAS 52, “Foreign Currency Translation”.<br />
Balansräkningens monetära poster har därvid omräknats med<br />
balansdagens kurs, och icke-monetära balansposter och motsvarande<br />
poster i resultaträkningen har omräknats till historisk kurs<br />
(investeringskurs). Övriga resultaträkningsposter har omräknats<br />
med årets medelkurs. Omräkningsdifferenserna har fördelats på<br />
respektive rad i resultaträkningen.<br />
Transaktioner i utländsk valuta<br />
Fordringar och skulder i utländsk valuta har omräknats enligt<br />
balansdagens kurs. Vinster och förluster som uppstått har delats<br />
upp i rörelserelaterade och finansiella och ingår i årets resultat.<br />
Rörelserelaterade vinster och förluster ingår i Övriga rörelseintäkter<br />
och Övriga rörelsekostnader. Finansiella vinster och förluster ingår i<br />
Finansiella intäkter och kostnader - netto.<br />
Terminskontrakt<br />
Terminskontrakt säkrar en viss del av budgeterade flöden av varor<br />
och tjänster mellan länder. Realiserade vinster och förluster ingår<br />
som finansiella kursdifferenser i posten övriga ränteintäkter och liknande<br />
resultatposter.<br />
Kursvinster och kursförluster på terminskontrakt och lån, vilka<br />
tjänar som kurssäkring för nettoinvesteringar i utländska dotterföretag,<br />
ingår ej i årets resultat. Dessa vinster och förluster, med<br />
avdrag för betald och latent skatt, förs direkt till eget kapital. Därigenom<br />
kvittas de mot omräkningsvinster respektive -förluster som<br />
uppstått vid omräkningen av de utländska dotterföretagens balansräkningar.<br />
För terminskontrakt av detta slag periodiseras ränteskillnaden<br />
mellan valutorna i resultaträkningen över respektive kontrakts<br />
löptid.<br />
Terminskontrakt, vilka ej tjänar som kurssäkring, har värderats<br />
till marknadsvärde och vinster och förluster ingår i finansiella intäkter<br />
och kostnader - netto.
Valutakurser<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
Resultat- och balansräkningar för utländska dotterföretag i nedanstående länder har omräknats till svenska kronor enligt följande kurser:<br />
Medelkurs Kurs 31 december<br />
Land Enhet Valuta 1997 1996 1995 1997 1996 1995<br />
Belgien 100 BEF 21.32 21.66 24.31 21.36 21.45 22.65<br />
Frankrike 1 FRF 1.31 1.31 1.43 1.32 1.31 1.36<br />
Indien 100 INR 20.12 18.99 21.91 20.13 19.13 18.93<br />
Italien 100 ITL 0.45 0.43 0.43 0.45 0.45 0.42<br />
Japan 100 JPY 6.08 6.14 7.64 6.09 5.92 6.47<br />
Kanada 1 CAD 5.47 4.91 5.21 5.49 5.02 4.88<br />
Nederländerna 1 NLG 3.90 3.92 4.46 3.91 3.94 4.15<br />
Schweiz 1 CHF 5.43 5.44 6.06 5.43 5.09 5.79<br />
Spanien 100 ESP 5.20 5.29 5.73 5.21 5.25 5.49<br />
Storbritannien 1 GBP 13.07 10.43 11.27 13.15 11.61 10.30<br />
Tyskland 1 DEM 4.40 4.45 5.00 4.41 4.42 4.65<br />
USA 1 USD 7.83 6.69 7.14 7.90 6.87 6.66<br />
Värdepapper<br />
Koncernen tillämpar SFAS 115 ”Accounting for Certain Investments<br />
in Debt and Equity Securities”. Investeringar i marknadsnoterade<br />
aktier förekommer inte utan endast handelsinnehav (trading) i<br />
övriga värdepapper avsedda att säljas inom en snar framtid. Dessa<br />
har värderats till marknadsvärde, där förändringar påverkar resultaträkningen.<br />
Varulager<br />
Varulagret har värderats till det lägsta av anskaffningskostnad och<br />
verkligt värde. Verkligt värde avser återanskaffningsvärdet eller<br />
nettoförsäljningsvärdet om detta är lägre. Anskaffningskostnad<br />
beräknas i enlighet med den s k FIFO-metoden (först in först ut). I<br />
anskaffningskostnaden ingår material, arbetskraft och tillverkningsomkostnader.<br />
Materiella och immateriella tillgångar<br />
Avskrivningar enligt plan beräknas på tillgångarnas ursprungliga<br />
anskaffningsvärden. Dock görs i vissa länder en lagenlig uppskrivning<br />
av anskaffningsvärdet. I dessa fall baseras avskrivningen på<br />
detta värde.<br />
Avskrivningssatserna baseras på tillgångarnas beräknade ekonomiska<br />
livslängder, i allmänhet 33 år för byggnader, 10-17 år för<br />
maskiner och 4-5 år för verktyg, kontorsinventarier och fordon.<br />
Goodwill skrivs av planenligt under den ekonomiska livslängden,<br />
vilken normalt uppgår till 10 år men i vissa fall till 20 år.<br />
Avskrivningarna ingår i försäljningskostnader.<br />
Patent och liknande rättigheter är upptagna till anskaffningskostnad<br />
och avskrivs planenligt över sina giltighetstider.<br />
Leasing<br />
Koncernen tillämpar SFAS 13 ”Leases” vilken överensstämmer<br />
med redovisningsrådets rekommendation RR6 ”Redovisning av<br />
leasingavtal”.<br />
Hyrda tillgångar aktiveras och redovisas som anskaffning av<br />
anläggningstillgång om avtalet innebär att i stort sett alla rättigheter<br />
och skyldigheter som normalt karakteriserar ett ägande överförs till<br />
<strong>SKF</strong>-koncernen. Övrig förhyrning kostnadsförs under leasingperioden.<br />
Övriga rörelseintäkter och Övriga rörelsekostnader<br />
Övriga rörelseintäkter och Övriga rörelsekostnader inkluderar vinst<br />
och förlust vid försäljning av icke produktionsrelaterade anläggningstillgångar,<br />
vinst och förlust vid försäljning och nedläggning av<br />
företag och verksamheter, hyresintäkter, resultat från återförsäkringsverksamhet<br />
samt kursvinster och kursförluster på fordringar<br />
och skulder av rörelsekaraktär.<br />
Forskning och utveckling<br />
Kostnader för forskning och utveckling belastar resultatet när de<br />
uppkommer och klassificeras som kostnad sålda varor i resultaträkningen.<br />
Inkomstskatter<br />
Alla företag inom <strong>SKF</strong>-koncernen beräknar inkomstskatter i enlighet<br />
med de skatteregler och förordningar som gäller i de länder där<br />
vinsten beskattas.<br />
41
NOTER, KONCERNEN<br />
Latenta skatter beräknas enligt SFAS 109 ”Accounting for In<strong>com</strong>e<br />
Taxes”. SFAS 109 kräver att latent skatt beräknas på basis av skillnader<br />
mellan bokföringsmässiga och skattemässiga värderingar av<br />
tillgångar och skulder, med användning av den s k ”liability<br />
method”, vilken bl a innebär att förändringar i skattesatser påverkar<br />
årets resultat. Vidare skall latenta skattefordringar aktiveras i den<br />
mån de sannolikt kan utnyttjas. Skillnaden mellan bruttofordringarna<br />
och de belopp varmed de förväntas kunna utnyttjas utgörs av<br />
en värderingsreserv.<br />
Övriga skatter avser skatter som inte har karaktär av inkomstskatter<br />
och inte, enligt god redovisningssed, skall redovisas på<br />
annan plats i resultaträkningen.<br />
Avsättning har gjorts i koncernen för beräknade skatter på förväntade<br />
utdelningar från dotterföretagen till moderföretaget nästkommande<br />
år, däremot inte för skattekostnader som kan uppstå vid<br />
utdelning av resterande disponibla vinstmedel i utländska dotterföretag.<br />
Sjukvårdsförmåner<br />
SFAS 106 ”Employers’ Accounting for Postretirement Benefits other<br />
than Pensions” tillämpas inom <strong>SKF</strong>-koncernen. Den innebär att ett<br />
företag fortlöpande skall kostnadsföra de sjukvårdsförmåner och<br />
dylikt som intjänats av de anställda men som åtnjuts först efter<br />
pensioneringen. Till och med 1992 redovisades dessa kostnader<br />
vid utbetalning.<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar definieras som förpliktelser vilka är hänförliga till<br />
räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår och som på balansdagen<br />
är säkra eller sannolika till sin förekomst men ovissa till<br />
belopp eller till den tidpunkt då de skall infrias. Som avsättningar<br />
redovisas pensioner, latenta skatter, omstruktureringsreserver samt<br />
andra liknande poster såsom garantireserver och förmåner till<br />
anställda, annat än pensioner.<br />
Ändrade redovisningsprinciper<br />
Från och med 1995 redovisas räntekostnader på skulder för pensioner<br />
och sjukvårdsförmåner som räntekostnad i stället för som<br />
rörelsekostnad och skulderna hänförs till räntebärande skulder.<br />
För sale/lease back av fastigheter tillämpar koncernen från och<br />
med 1995, SFAS 98 ”Accounting for leases” som överensstämmer<br />
med redovisningsrådets rekommendation RR6 ”Redovisning av<br />
leasingavtal” vilken trädde i kraft den 1 januari 1997. Detta innebär<br />
att de fastigheter i Sverige som såldes 1987, 1989 och 1990 och<br />
som därefter t o m september 1996 hyrdes av koncernen redovisas<br />
enligt denna princip. De redovisas som en finansiell transaktion där<br />
fastigheternas ursprungliga, bokförda värde har upptagits som tillgång<br />
och erhållen försäljningslikvid efter amortering har skuldförts.<br />
Skillnaden mellan tillgången och skulden utgör realisationsvinsten,<br />
som efter beaktande av skatt har belastat 1989 års ingående kapi-<br />
42<br />
tal med 415. Under 1996 återköptes fastigheterna varvid koncernens<br />
övriga långfristiga skulder minskade med den del av försäljningslikviden<br />
som kvarstod vid återköpstillfället.<br />
Från och med 1996 redovisas forsknings- och utvecklingskostnader<br />
som kostnad för sålda varor i stället för som försäljningsoch<br />
administrationskostnader i resultaträkningen.<br />
Från och med 1996 definieras pensioner som en anställds rättighet<br />
till förmåner efter pensionsåldern. Rättigheten intjänas under<br />
den anställdes arbetstid och utbetalas under resterande livslängd.<br />
Vidare definieras pensioner som en räntebärande skuld. Se not 14<br />
för beräkning av räntedel i pensioner.<br />
Kapitalvärde av pensionsåtaganden utöver vad som upptagits<br />
bland skulderna eller har täckning i pensionsstiftelsernas förmögenhet<br />
redovisas från och med 1996 som en skuld i balansräkningen<br />
i stället för att upptagas som en ansvarsförbindelse.<br />
Förändringen i redovisningsprincip har, efter beaktande av skatt,<br />
belastat 1990 års ingående egna kapital med 238.<br />
Från och med 1997 redovisas avskrivningar på goodwill som<br />
försäljningskostnader i stället för administrationskostnader i resultaträkningen.<br />
Tidigare år har omräknats enligt de nya principerna.<br />
Från och med 1997 presenteras årsredovisningen i enlighet<br />
med <strong>Årsredovisning</strong>slag (1995:1554). Tidigare år har omklassifierats<br />
i enlighet härmed.<br />
Definitioner av nyckeltal<br />
Majoriteten av bolagen inom <strong>SKF</strong>-koncernen rapporterar resultatoch<br />
balansräkningar 11 (10 under 1996 och 1995) gånger per år.<br />
Vid beräkningen av nyckeltal har de faktiska genomsnittsvärden<br />
som därvid uppstått använts. Beräkningen av nyckeltal utifrån de<br />
värden som presenteras i balansräkningen kan därför ge värden<br />
som avviker från de presenterade.<br />
1. Andel eget riskbärande kapital<br />
Eget kapital ökat med minoritetsintressen och latent skatt,<br />
i procent av balansomslutningen vid årets slut.<br />
2. Soliditet<br />
Eget kapital ökat med minoritetsintressen, i procent<br />
av balansomslutningen vid årets slut.<br />
3. Avkastning på totalt kapital<br />
Rörelseresultat plus ränteintäkter, i procent av genomsnittlig<br />
balansomslutning.<br />
4. Avkastning på sysselsatt kapital<br />
Rörelseresultat plus ränteintäkter, i procent av genomsnittlig<br />
balansomslutning exklusive icke räntebärande skulder.<br />
5. Avkastning på eget kapital<br />
Resultat efter skatt, i procent av genomsnittligt eget kapital.
6. Vinstmarginal<br />
Rörelseresultat plus ränteintäkter, i procent av försäljningen.<br />
7. Kapitalomsättning<br />
Försäljning dividerad med genomsnittlig balansomslutning.<br />
8. Resultat i kronor per aktie<br />
Resultat efter skatt och minoritetsintressen dividerat med antal<br />
aktier.<br />
9. Direktavkastning<br />
Utdelning i procent av börskurs vid årets slut.<br />
10. P/E-tal<br />
Börskurs vid årets slut dividerad med resultat per aktie.<br />
11. Medelantal anställda<br />
Totalt antal utförda arbetstimmar av alla anställda dividerade<br />
med normal full arbetstid under året.<br />
2 FORSKNING OCH UTVECKLING<br />
Forsknings- och utvecklingskostnaderna uppgick 1997 till 757<br />
respektive till 751 och 598 för 1996 och 1995. Dessutom ingår koncernen<br />
kontrakt att på uppdrag av externa kunder utveckla och tillverka<br />
prototyper av olika produkter. Kostnader hänförliga till sådana<br />
kontrakt uppgick till 4 under 1997 respektive till 4 och 9 under 1996<br />
och 1995. Koncernen har till fullo fått ersättning för dessa kostnader.<br />
3 AVSKRIVNINGAR ENLIGT PLAN<br />
1997 1996 1995<br />
Markanläggningar 7 7 9<br />
Byggnader 145 170 140<br />
Maskiner, andra tekniska<br />
anläggningar, inventarier,<br />
verktyg och installationer 1 315 1 199 1 195<br />
Goodwill 46 69 74<br />
Hyresrätter 1 1 1<br />
Uppskrivningar 14 15 15<br />
1 528 1 461 1 434<br />
Avskrivningar enligt plan inkluderade i :<br />
1997 1996 1995<br />
Kostnad sålda varor 1 305 1 179 1 181<br />
Försäljningskostnader 192 260 231<br />
Administrationskostnader 31 22 22<br />
1 528 1 461 1 434<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
4 FINANSIELLA INTÄKTER OCH KOSTNADER<br />
1997 1996 1995<br />
Resultat från övriga värdepapper<br />
och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar<br />
Övriga ränteintäkter och liknande<br />
103 95 91<br />
resultatposter<br />
Räntekostnader och liknande<br />
501 592 270<br />
resultatposter - 1 447 - 1 149 - 972<br />
- 843 - 462 - 611<br />
Specifikation av finansiella intäkter och kostnader - netto:<br />
1997 1996 1995<br />
Utdelningar<br />
- hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar 8 5 4<br />
Totala utdelningar 8 5 4<br />
Ränteintäker<br />
- hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar 99 87 90<br />
- hänförliga till övriga ränteintäkter<br />
och liknande resultatposter 264 404 442<br />
Totala ränteintäkter 363 491 532<br />
Räntekostnader<br />
- avseende finansiella skulder och<br />
hänförliga till räntekostnader och<br />
liknande resultatposter - 813 - 758 - 800<br />
- avseende pensioner och<br />
sjukvårdsförmåner och hänförliga till<br />
räntekostnader och liknande<br />
resultatposter (se not 14) - 370 - 383 - 392<br />
Totala räntekostnader - 1 183 - 1 141 - 1 192<br />
Kursdifferenser<br />
- hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som<br />
är anläggningstillgångar - 4 3 - 3<br />
- hänförliga till övriga ränteintäkter<br />
och liknande resultatposter 237 188 -172<br />
- hänförliga till räntekostnader och<br />
liknande resultatposter - 264 - 8 220<br />
Totala kursdifferenser - 31 183 45<br />
Finansiella intäkter och<br />
kostnader - netto - 843 - 462 - 611<br />
Marknadsvärdering av handelsinnehav av värdepapper har påverkat<br />
finansiella intäkter och kostnader - netto negativt med -20 för<br />
1997, -13 för 1996 och positivt med 16 för 1995.<br />
43
NOTER, KONCERNEN<br />
5 SKATTER<br />
1997 1996 1995<br />
Till resultat efter finansiella intäkter<br />
och kostnader hänförlig<br />
- skattekostnad<br />
- latent skatteintäkt/skatte-<br />
- 724 - 390 - 774<br />
kostnad, netto 163 - 291 - 451<br />
Övriga skatter - 22 - 20 - 76<br />
- 583 - 701 - 1 301<br />
Årets latenta skatteintäkt inkluderar en kostnad om 170 hänförlig till<br />
förändringen av värderingsreserven för latenta skattetillgångar. Av<br />
denna kostnad hänför sig 69 till en justering av den del av värderingsreservens<br />
ingående balans som finns kvar vid årets slut.<br />
Justeringen orsakades av en förändring i de omständigheter som<br />
påverkar bedömningen avseende möjligheten till utnyttjande av de<br />
härtill hörande latenta skattetillgångarna i framtiden.<br />
Latenta skattetillgångar, avsättningar för latenta skatter samt kortfristiga<br />
skattefordringar och -skulder enligt balansräkningen var:<br />
1997 1996 1995<br />
Latenta skattetillgångar:<br />
- långfristiga 715 693 773<br />
- kortfristiga 562 506 476<br />
1 277 1 199 1 249<br />
Avsättningar för latenta skatter:<br />
- långfristiga 1 275 1 288 1 228<br />
- kortfristiga 367 413 192<br />
1 642 1 701 1 420<br />
Avsättning för latenta skatter - netto - 365 - 502 -171<br />
Skattefordringar - kortfristiga – 28 –<br />
Skatteskulder - kortfristiga 138 – 265<br />
138 28 265<br />
Latenta skattetillgångar och avsättningar för latenta skatter, brutto,<br />
var hänförliga till:<br />
1997 1996 1995<br />
Avsättningar för pensioner och<br />
sjukvårdsförmåner 404 340 370<br />
Förlustavdrag 1 273 1 234 1 261<br />
Övriga 1 343 1 126 1 171<br />
Latenta skattetillgångar - brutto 3 020 2 700 2 802<br />
Värderingsreserv - 858 - 688 - 649<br />
Latenta skattetillgångar - brutto,<br />
efter värderingsreserv 2 162 2 012 2 153<br />
44<br />
1997 1996 1995<br />
Avsättningar för pensioner<br />
och sjukvårdsförmåner 28 34 39<br />
Varulager 483 434 412<br />
Materiella anläggningstillgångar 1 754 1 595 1 474<br />
Övriga 262 451 399<br />
Avsättning för latenta skatter - brutto 2 527 2 514 2 324<br />
Avsättning för latenta skatter - netto - 365 - 502 - 171<br />
Företagsbeskattning<br />
Den svenska företagsskatten uppgick till 28 procent under 1997,<br />
1996 och 1995. Den effektiva skattesatsen för resultat efter finansiella<br />
intäkter och kostnader men före andel av resultat i minoritetsintressen,<br />
uppgick till 28 procent 1997, 29 procent 1996 och 38<br />
procent 1995. Den huvudsakliga skillnaden mellan den lagstadgade<br />
och den effektiva skatten beskrivs nedan:<br />
1997 1996 1995<br />
Skatt beräknad efter svensk<br />
skattesats - 590 - 675 - 933<br />
Skillnad mellan skattesats i<br />
Sverige och i utländska<br />
dotterföretag - 109 - 120 - 166<br />
Övriga skatter - 22 - 20 - 76<br />
Icke skattepliktiga resultatposter<br />
- netto 114 113 13<br />
Förändring av outnyttjade<br />
förlustavdrag -11 27 18<br />
Skattejusteringar hänförliga<br />
till tidigare år – – - 86<br />
Övrigt, inklusive omräkningsdifferenser<br />
35 - 26 - 71<br />
Effektiv skatt - 583 - 701 - 1 301<br />
Förlustavdrag<br />
Moderföretaget och vissa dotterföretag, främst i Sverige och<br />
Tyskland, hade den 31 december 1997 förlustavdrag som uppgick<br />
till 3 996 (3 802 för 1996 och 3 876 för 1995). Dessa förlustavdrag<br />
förfaller enligt följande:<br />
1998 44<br />
1999 126<br />
2000 205<br />
2001 216<br />
2002 97<br />
2003 och senare 3 308<br />
Den 31 december 1997 genererade, efter värderingsreserv, de<br />
totala förlustavdragen latenta skattetillgångar om 690. Sådana förlustavdrag<br />
kan utnyttjas för att reducera framtida beskattningsbar<br />
inkomst. Utnyttjandet av dessa i framtiden innebär följaktligen inte<br />
någon minskad skattekostnad totalt sett för koncernen.
6 IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
Anskaffningsvärdena uppgick till:<br />
Årets Avyttrade Omräknings-<br />
1997 anskaffningar tillgångar effekter 1996 1995<br />
Goodwill 817 23 – 96 698 706<br />
Patent och liknande rättigheter 16 – – – 16 16<br />
Hyresrätter 23 3 - 3 - 6 29 27<br />
Investeringar, övrigt 90 – - 13 - 8 111 95<br />
946 26 - 16 82 854 844<br />
Ackumulerade avskrivningar enligt plan uppgick till:<br />
Årets Avyttrade Omräknings-<br />
1997 avskrivningar tillgångar effekter 1996 1995<br />
Goodwill 353 46 – 38 269 226<br />
Patent och liknande rättigheter 12 – – – 12 12<br />
Hyresrätter 5 1 - 1 – 5 5<br />
370 47 - 1 38 286 243<br />
Netto bokfört värde 576 - 21 - 15 44 568 601<br />
Under 1997 gjordes engångsnedskrivningar av goodwill med 6, 1996 med 44 och 1995 med 29.<br />
7 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
Anskaffningsvärden inklusive uppskrivningar uppgick till:<br />
Årets Avyttrade Övrigt Omräknings-<br />
1997 anskaffningar tillgångar effekter 1996 1995<br />
Mark, markanläggningar<br />
och byggnader 5 267 434 - 439 32 99 5 141 5 475<br />
Uppskrivningar<br />
Maskiner och andra<br />
466 1 – 8 9 448 424<br />
tekniska anläggningar 19 109 1 422 - 678 543 331 17 491 16 664<br />
Uppskrivningar 74 – - 5 – 1 78 83<br />
Inventarier, verktyg och installationer 2 974 230 - 119 44 67 2 752 2 621<br />
Pågående arbeten inkl. förskott 1 644 578 - 3 - 561 88 1 542 513<br />
29 534 2 665 - 1 244 66 595 27 452 25 780<br />
Ackumulerade avskrivningar enligt plan uppgick till:<br />
Årets Avyttrade Övrigt Omräknings-<br />
1997 avskrivningar tillgångar effekter 1996 1995<br />
Markanläggningar och byggnader 2 581 152 - 191 - 8 35 2 593 2 702<br />
Uppskrivningar 218 13 – – 2 203 173<br />
Maskiner och andra<br />
tekniska anläggningar 11 128 1 138 - 379 11 224 10 134 9 753<br />
Uppskrivningar 68 1 - 4 – – 71 82<br />
Inventarier, verktyg och installationer 1 908 177 - 230 - 8 59 1 910 1 806<br />
15 903 1 481 - 804 -5 320 14 911 14 516<br />
Netto bokfört värde 13 631 1 184 - 440 71 275 12 541 11 264<br />
45
NOTER, KONCERNEN<br />
Hyrda tillgångar ingick i materiella anläggningstillgångar enligt<br />
följande:<br />
Anskaffningsvärden uppgick till:<br />
1997 1996 1995<br />
Mark, markanläggningar och<br />
byggnader 66 61 50<br />
Maskiner och tekniska anläggningar 92 101 100<br />
Inventarier, verktyg och installationer 36 40 39<br />
194 202 189<br />
Ackumulerade avskrivningar enligt plan uppgick till:<br />
1997 1996 1995<br />
Markanläggningar och byggnader 40 34 45<br />
Maskiner och tekniska anläggningar 52 61 50<br />
Inventarier, verktyg och installationer 13 15 12<br />
105 110 107<br />
Taxeringsvärden för svenska materiella anläggningstillgångar<br />
uppgick till:<br />
1997 1996 1995<br />
Mark 242 245 242<br />
Byggnader 701 702 700<br />
943 947 942<br />
8 LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA TILLGÅNGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Långfristiga finansiella fordringar 812 969 1 106<br />
Långfristiga finansiella fordringar<br />
- intresseföretag – – 18<br />
Obligationer och andra värdepapper 18 17 14<br />
830 986 1 138<br />
Den övervägande delen av långfristiga finansiella fordringar är bokförd<br />
till marknadsvärde.<br />
9 VARULAGER<br />
Efter avdrag för avsättning för inkurans uppgick varulagret den 31<br />
december till:<br />
1997 1996 1995<br />
Råvaror och förnödenheter 1 310 1 145 1 178<br />
Produkter i arbete 2 200 2 372 2 325<br />
Färdiga varor 6 414 5 959 5 469<br />
9 924 9 476 8 972<br />
46<br />
10 KUNDFORDRINGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Kundfordringar 6 263 5 672 5 753<br />
Växelfordringar 732 603 648<br />
6 995 6 275 6 401<br />
Reserv för osäkra fordringar - 298 - 275 - 290<br />
6 697 6 000 6 111<br />
Förändring av reserv för osäkra fordringar som belastat resultatet<br />
uppgick till 74 för 1997, 76 för 1996 och 37 för 1995.<br />
11 ÖVRIGA KORTFRISTIGA FORDRINGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Övriga kortfristiga fordringar 716 506 446<br />
Övriga kortfristiga fordringar -<br />
intresseföretag – 3 –<br />
Förutbetalda kostnader 292 193 149<br />
Upplupna intäkter 167 89 58<br />
Förskott till leverantörer 44 27 36<br />
1 219 818 689<br />
12 KORTFRISTIGA FINANSIELLA TILLGÅNGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Kortfristiga placeringar i obligationer<br />
och andra värdepapper<br />
Kortfristiga placeringar i statsskuld -<br />
599 457 261<br />
växlar, statsobligationer 1 688 236 1 271<br />
Kortfristiga placeringar hos banker 213 196 153<br />
Övriga kortfristiga placeringar 506 504 360<br />
Kassa och bank 925 698 852<br />
3 931 2 091 2 897<br />
Orealiserad förlust per 31 december avseende handelsinnehav av<br />
värdepapper som påverkat finansiella intäkter och kostnader 1997<br />
utgör 20 samt 10 för 1996 och för 1995.<br />
13 EGET KAPITAL<br />
Aktiekapital<br />
Aktiekapitalet per 31 december 1997 hade följande sammansättning<br />
(nominellt värde 12:50 kronor per aktie):<br />
Antal utestående aktier Totalt nominellt belopp<br />
A-aktier 49 256 332 616<br />
B-aktier 64 581 435 807<br />
113 837 767 1 423<br />
Genom seriebeteckningarna A och B särskiljes aktiernas röstvärde. En<br />
A-aktie har en röst och en B-aktie en tusendels röst.
Bundna reserver<br />
I Sverige och vissa andra länder där <strong>SKF</strong>-koncernen är verksam,<br />
har moderföretaget och dess dotterföretag bundna reserver som<br />
enligt lag inte får disponeras för utdelning.<br />
Enligt den svenska aktiebolagslagen måste 10 procent av årets<br />
vinst avsättas till reservfonden (ingår i bundna reserver) tills denna<br />
tillsammans med överkursfonden uppgår till 20 procent av aktiekapitalet.<br />
Överkurs, som erlagts vid nyemission, skall för nyemissioner<br />
från och med 1997 tillföras överkursfonden. Överkurs vid nyemission<br />
före 1997 har tillförts reservfonden.<br />
I länder där lagstadgad uppskrivning av tillgångar görs måste ett<br />
belopp motsvarande nettouppskrivningen tillföras bundna reserver.<br />
Skattelagstiftningen i Sverige och vissa andra länder ger företag<br />
möjlighet att göra avsättningar till obeskattade reserver. Företagen<br />
kan sålunda i viss utsträckning disponera redovisade vinster så att<br />
de stannar kvar i rörelsen utan att omedelbart beskattas. I balansräkningen<br />
redovisas det ackumulerade värdet av dessa avsättningar,<br />
minskat med därtill hänförliga latenta skatter, under rubriken<br />
bundna reserver.<br />
Även skillnader mellan rapportering i lokalt bokslut och rapportering<br />
för koncernredovisningsändamål behandlas som bundna<br />
reserver.<br />
Fritt eget kapital<br />
Beloppet omfattar de vinster som är disponibla för utdelning från<br />
moderföretaget och de som fritt kan överföras från dotterföretag till<br />
moderföretaget inom ett år. Beloppet har minskats med eventuella<br />
ackumulerade förluster i andra dotterföretag. Vid bestämmande av<br />
de belopp som fritt kan överföras har hänsyn tagits till valutarestriktioner<br />
och andra legala hinder men inte till respektive dotterföretags<br />
finansiella situation.<br />
Förändring av eget kapital<br />
Aktie- Bundna Fritt eget<br />
kapital reserver kapital Summa<br />
Ingående balans 1995-01-01 1 412 4 854 2 917 9 183<br />
Utdelning till aktieägarna – – - 480 - 480<br />
Årets resultat – – 2 058 2 058<br />
Överföring mellan bundna och<br />
fria reserver – - 225 225 –<br />
Omräkningsdifferenser – - 495 - 146 - 641<br />
Uppskrivningar – 2 – 2<br />
Utgående balans 1995-12-31 1 412 4 136 4 574 10 122<br />
Utdelning till aktieägarna – – - 593 - 593<br />
Årets resultat – – 1 692 1 692<br />
Överföring mellan bundna och<br />
fria reserver – 46 - 46 –<br />
Omräkningsdifferenser – 87 - 13 74<br />
Uppskrivningar – 15 – 15<br />
Utgående balans 1996-12-31 1 412 4 284 5 614 11 310<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
Aktie- Bundna Fritt eget<br />
kapital reserver kapital Summa<br />
Utgående balans 1996-12-31 1 412 4 284 5 614 11 310<br />
Utdelning till aktieägarna – – - 593 - 593<br />
Konvertering av obligationslån 11 178 – 189<br />
Årets resultat – – 1 558 1 558<br />
Överföring mellan bundna och<br />
fria reserver – 1 278 - 1 278 –<br />
Omräkningsdifferenser – 20 104 124<br />
Utgående balans 1997-12-31 1 423 5 760 5 405 12 588<br />
Koncernens egna kapital påverkades av de omräkningsdifferenser<br />
som uppstod vid användning av dagskursmetoden (se not 1).<br />
Nedan beskrivs förändringarna i de ackumulerade omräkningsdifferenserna<br />
vilka ingick i eget kapital.<br />
1997 1996 1995<br />
Ingående balans - 353 - 427 214<br />
Omräkningsdifferenser 452 68 -775<br />
Förluster/vinster vid kurssäkring<br />
av investeringar i utländska<br />
dotterföretag, netto efter skatt - 328 6 134<br />
Utgående balans - 229 - 353 - 427<br />
14 AVSÄTTNINGAR FÖR PENSIONER OCH SJUK-<br />
VÅRDSFÖRMÅNER<br />
1997 1996 1995<br />
Avsättningar för pensioner 5 019 4 979 5 077<br />
Avsättningar för sjukvårdsförmåner<br />
och dylikt 1 152 1 051 1 012<br />
6 171 6 030 6 089<br />
Avsättningar för pensioner<br />
Pensionskostnaderna uppgick till 574 för 1997, 631 för 1996 och<br />
640 för 1995, varav räntedelen beräknats till 284, 309 och 314 för<br />
1997, 1996 och 1995. Underlaget för ränteberäkningen utgörs<br />
fr o m 1996 huvudsakligen av pensioner i Sverige, Tyskland, USA<br />
och Spanien. Tidigare års siffror har justerats i enlighet härmed.<br />
De räntesatser som använts är 3.7 procent för 1997, 6.0 procent<br />
för 1996 och 6.2 procent för 1995 avseende indexreglerade<br />
svenska pensioner och 3.5 procent för 1997, 1996 och 1995 avseende<br />
pensionsförpliktelser uttryckta i fasta belopp. För de tyska<br />
bolagen, som stod för cirka 65 procent av koncernens pensionsskuld<br />
1997, 1996 och 1995, har en räntesats om 6.5 procent använts.<br />
47
NOTER, KONCERNEN<br />
Avsättningar för sjukvårdsförmåner och dylikt<br />
Koncernen har åtaganden gällande förmåner efter pensioneringen<br />
gentemot de flesta anställda i USA. Förmånerna, för vilka medel ej<br />
avsatts i stiftelser, omfattar sjukvårds- och livförsäkringsförmåner<br />
för pensionerade anställda som uppfyller vissa krav.<br />
Den årliga kostnaden för förmåner efter pensioneringen består av<br />
följande komponenter:<br />
1997 1996 1995<br />
Förmåner intjänade under året 14 11 11<br />
Ränta på skuld 86 74 78<br />
Amortering - 10 - 8 –<br />
Årets kostnad 90 77 89<br />
Ackumulerad avsättning för förmåner efter pensioneringen som<br />
finns upptagen i koncernens balansräkning den 31 december:<br />
1997 1996 1995<br />
Pensionärer 933 856 863<br />
Andra med fullt intjänade förmåner 160 147 147<br />
Övriga 138 119 139<br />
Ackumulerat åtagande för förmåner<br />
efter pensioneringen 1 231 1 122 1 149<br />
Avgår: Ännu ej resultatredovisad<br />
underreservering - 79 - 71 - 137<br />
1 152 1 051 1 012<br />
Den diskonteringsränta som använts i beräkningarna var 7 procent<br />
för 1997.<br />
En årlig ökningstakt av kostnaden per capita för de avtalade<br />
sjukvårdsförmånerna på 8.5 procent för 1997 för pensionärer under<br />
65 år och 7.5 procent för pensionärer 65 år och äldre, 9 respektive<br />
8 procent för 1996 och 10 respektive 8.5 procent för 1995 har antagits.<br />
Ökningstakten förväntas minska med 0.5 procentenheter om<br />
året för att slutligen stabiliseras på 6 procent. En ökning om 1 procentenhet<br />
av den förväntade kostnadsutvecklingen för sjukvårdsförmåner<br />
skulle öka åtagandet för förmåner efter pensioneringen<br />
per den 31 december med 108 för 1997, med 93 för 1996, med 94<br />
för 1995 och summan av förmåner intjänade under året och räntan<br />
på förmånsskulden med 10 för 1997 och 9 för 1996 och 1995.<br />
15 ÖVRIGA AVSÄTTNINGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Avsättningar för förmåner<br />
till anställda, annat än pensioner 900 833 799<br />
Övriga avsättningar 2 081 1 297 1 578<br />
2 981 2 130 2 377<br />
Avsättningar för förmåner till anställda, annat än pensioner, omfattar<br />
den anställdes rätt till speciella förmåner när man lämnar företaget,<br />
antingen före eller på pensionsdagen. Förmånen utbetalas<br />
som en engångssumma och inte under den anställdes återstående<br />
48<br />
livstid. Ett land med denna typ av förmåner till anställda är Italien,<br />
som utgör drygt 80 procent av den totala avsättningen.<br />
16 KONVERTIBLA LÅN<br />
I maj 1992 emitterade AB <strong>SKF</strong> ett konvertibelt obligationslån med<br />
s k nollkupongkonstruktion om 145 miljoner XEU som löpte med<br />
8.75 procents ränta. Vid full konvertering på förfallodagen av utestående<br />
nominellt lånebelopp, 286 miljoner XEU, skulle 7 122 928<br />
B-aktier ha utgivits.<br />
I juni 1997 påkallade <strong>SKF</strong> inlösen av det konvertibla obligationslånet<br />
och ett antal obligationsinnehavare valde då att konvertera<br />
sina obligationer till aktier i stället för kontant inlösen. Genom konverteringen<br />
i juli 1997 emitterades 838 211 nya aktier av serie B<br />
och det totala antalet aktier efter emissionen uppgår till<br />
113 837 767. Konverteringskursen på knappt 225 kr per aktie innebar<br />
en ökning av koncernens bundna egna kapital med 189.<br />
Per inlösendag konverterades till aktier ett lånebelopp inklusive<br />
upplupen ränta motsvarande 22 miljoner XEU. Efter denna konvertering<br />
samt inlösen av resterande konvertibla obligationer är lånet<br />
nu i sin helhet reglerat.<br />
17 LÅNGFRISTIGA LÅN<br />
Långfristiga lån den 31 december, exklusive belopp som förfaller till<br />
betalning inom ett år, uppgick till:<br />
1997 1996 1995<br />
Obligationslån (förfalloår 1999 - 2007)<br />
räntesatser 6.6 - 14.5 procent *<br />
Banklån (förfalloår 1999 - 2008)<br />
3 703 1 393 1 445<br />
räntesatser 2.0 - 14.3 procent *<br />
Övriga lån (förfalloår 1999 - 2010)<br />
2 078 1 091 935<br />
räntesatser 2.0 - 18.5 procent * 757 837 815<br />
* 31 december 1997<br />
6 538 3 321 3 195<br />
De belopp som förfaller till betalning inom ett år redovisas som<br />
kortfristiga lån (se not 20).<br />
Långfristiga lån per 31 december 1997 skall amorteras enligt<br />
följande:<br />
1999 1 607<br />
2000 791<br />
2001 121<br />
2002 1 278<br />
2003 505<br />
2004 och senare 2 236<br />
Vissa lånevillkor innehåller begränsningar som främst avser ytterligare<br />
pantförskrivning av tillgångar, ytterligare upplåning samt betalning<br />
av utdelningar inom koncernen.
För långfristiga lån hade säkerhet den 31 december ställts med<br />
389, 274 och 322 för 1997 respektive 1996 och 1995.<br />
Den 31 december 1997 var skillnaden mellan marknadsvärde<br />
och bokfört värde på långfristiga lån obetydlig efter beaktande av<br />
relaterade ränteswapar. Marknadsvärdet har beräknats genom att<br />
diskontera lånens framtida betalningsströmmar med de räntesatser<br />
som gällde detta datum.<br />
18 ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER<br />
1997 1996 1995<br />
Långfristig del av finansiella<br />
leasingavtal (se not 19) 43 54 53<br />
Övrigt 26 20 716<br />
69 74 769<br />
I posten övrigt för 1995 ingår den skuld som uppstod vid försäljning<br />
och finansiella transaktioner avseende fastigheter i Sverige. (Se not<br />
1, Ändrade redovisningsprinciper).<br />
19 HYRDA TILLGÅNGAR<br />
Framtida minimiåtaganden avseende finansiella leasingavtal och<br />
övriga ej uppsägningsbara (inom ett år) leasingavtal uppgick den<br />
31 december 1997 till:<br />
Finansiella Övriga<br />
leasingavtal leasingavtal<br />
1998 23 226<br />
1999 22 156<br />
2000 10 99<br />
2001 8 68<br />
2002 4 49<br />
2003 och senare 7 355<br />
Avgår: ränta, skatt, underhåll<br />
och försäkring - 10<br />
Nuvärde av minimibetalningar<br />
enligt finansiella leasingavtal 64<br />
Avgår: kortfristig del - 21<br />
Långfristig del av finansiella<br />
leasingavtal ( se not 18) 43<br />
Nettokostnaden för övriga leasingavtal var 291 för 1997, 223 för<br />
1996 och 213 för 1995. Villkorade hyror och intäkter från uthyrning<br />
i andra hand var obetydliga under dessa år.<br />
20 KORTFRISTIGA LÅN<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
1997 1996 1995<br />
Banklån 831 988 1 128<br />
Övriga kortfristiga lån 724 181 135<br />
1 555 1 169 1 263<br />
Kortfristig del av långfristiga lån 298 524 452<br />
1 853 1 693 1 715<br />
Det högsta skuldbeloppet, exklusive kortfristig del av de långfristiga<br />
lånen, vid något månadsskifte var 1 926 för 1997, 2 432 för 1996<br />
och 2 204 för 1995. Genomsnittligt utestående belopp per månadsskifte<br />
var 1 995 för 1997, 1 807 för 1996 och 1 973 för 1995. Vägd<br />
genomsnittlig ränta var 8.7 procent för 1997, 11 procent 1996 och<br />
9.9 procent 1995. Räntan per den 31 december 1997 var 7.6 procent.<br />
Utestående genomsnittliga belopp och vägda genomsnittliga<br />
räntor har beräknats på utestående belopp vid slutet av varje<br />
månad.<br />
Vid årets slut hade koncernen långfristiga ej utnyttjade kreditlöften<br />
på 3 753 som förfaller 2001 - 2004. Löftesprovision (<strong>com</strong>mitment<br />
fee) på mellan 0.0825 procent och 0.175 procent utgår på<br />
dessa kreditlöften.<br />
21 LEVERANTÖRSSKULDER<br />
1997 1996 1995<br />
Leverantörsskulder 2 609 2 430 2 481<br />
Växelskulder 312 256 283<br />
2 921 2 686 2 764<br />
22 ÖVRIGA KORTFRISTIGA SKULDER<br />
1997 1996 1995<br />
Övriga kortfristiga skulder 776 743 691<br />
Övriga kortfristiga skulder<br />
- intresseföretag 2 11 –<br />
Upplupna kostnader och<br />
förutbetalda intäkter 2 471 2 272 2 033<br />
3 249 3 026 2 724<br />
I upplupna kostnader och förutbetalda intäkter ingår upplupen<br />
semesterersättning med 633 för 1997, 650 för 1996 och 624 för<br />
1995, samt upplupna arbetsgivaravgifter med 493, 530 och 545.<br />
49
NOTER, KONCERNEN<br />
23 STÄLLDA PANTER<br />
Följande panter har ställts som säkerhet för lån och andra<br />
åtaganden:<br />
1997 1996 1995<br />
Fastighetsinteckningar 440 329 470<br />
Företagsinteckningar 143 182 276<br />
Övriga panter 37 6 60<br />
620 517 806<br />
Inteckningar upptas till nominella värden och övriga panter till bokförda<br />
värden. De ställda panterna utgjorde säkerhet för lån och<br />
andra åtaganden om 520 vid utgången av 1997. Motsvarande<br />
belopp för 1996 och 1995 var 361 respektive 777.<br />
24 ANSVARSFÖRBINDELSER<br />
1997 1996 1995<br />
Diskonterade växelfordringar 47 49 35<br />
Övriga borgens- och<br />
ansvarsförbindelser 168 157 164<br />
215 206 199<br />
26 LÖNER, ANDRA ERSÄTTNINGAR OCH SOCIALA KOSTNADER FÖR ANSTÄLLDA<br />
50<br />
25 GEOGRAFISK INFORMATION<br />
Geografisk fördelning av koncernens försäljning:<br />
1997 1996 1995<br />
Sverige 1 967 1 869 2 240<br />
Europa (exklusive Sverige) 18 164 17 274 19 328<br />
USA och Kanada 9 078 7 550 7 955<br />
Övriga länder 7 713 6 896 7 177<br />
36 922 33 589 36 700<br />
Koncernens tillgångar, exklusive kontanter, banktillgodohavanden,<br />
kortfristiga investeringar och interna fordringar och aktieinnehav,<br />
men före koncernelimineringar, uppgick den 31 december 1997 till<br />
35 973, 1996 till 32 600 och 1995 till 30 763. Geografiskt fördelade<br />
sig dessa på följande sätt:<br />
1997 1996 1995<br />
Sverige 6 202 4 659 4 386<br />
Europa (exklusive Sverige) 16 530 16 107 15 683<br />
USA och Kanada 7 295 6 265 5 890<br />
Övriga länder 5 946 5 569 4 804<br />
35 973 32 600 30 763<br />
1997 1997 1996 1996 1995 1995<br />
Löner och Sociala Löner och Sociala Löner och Sociala<br />
andra kostnader andra kostnader andra kostnader<br />
ersättningar (varav pensions- ersättningar (varav pensions- ersättningar (varav pensions-<br />
kostnader) kostnader) kostnader)<br />
Moderföretaget i Sverige 98 96 92 59 85 82<br />
(53) (52) (56)<br />
Dotterföretag i Sverige 1 601 712 1 594 719 1 487 707<br />
(148) (149) (123)<br />
Dotterföretag utomlands 8 544 2 657 8 010 2 592 8 445 2 938<br />
(373) (430) (461)<br />
10 243 3 465 9 696 3 370 10 017 3 727<br />
(574) (631) (640)
Specifikation av löner och andra ersättningar:<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
1997 1997 1996 1996 1995 1995<br />
Styrelse/VD Övriga Styrelse/VD Övriga Styrelse/VD Övriga<br />
(varav tantiem) anställda (varav tantiem) anställda (varav tantiem) anställda<br />
Moderföretaget i Sverige 6 (1) 92 7 (1) 85 12 (3) 73<br />
Total moderföretaget 98 92 85<br />
Dotterföretag i Sverige 10 (1) 1 591 22 (1) 1 572 13 (2) 1 474<br />
Total dotterföretag i Sverige 1 601 1 594 1 487<br />
Dotterföretag utomlands 91 (3) 8 453 83 (2) 7 927 110 (7) 8 335<br />
Total dotterföretag utomlands 8 544 8 010 8 445<br />
Koncernen 107 (5) 10 136 112 (4) 9 584 135 (12) 9 882<br />
Total koncernen 10 243 9 696 10 017<br />
Dotterföretag utomlands specificerade på geografiska områden:<br />
1997 1997 1996 1996 1995 1995<br />
Styrelse/VD Övriga Styrelse/VD Övriga Styrelse/VD Övriga<br />
(varav tantiem) anställda (varav tantiem) anställda (varav tantiem) anställda<br />
Frankrike 7 956 6 942 7 (2) 955<br />
Italien 4 1 279 4 1 220 4 1 196<br />
Tyskland 8 (1) 2 576 14 (1) 2 551 18 (1) 2 823<br />
Övriga västra Europa exklusive Sverige 25 (1) 941 19 (1) 911 26 (2) 988<br />
Centrala/Östra Europa 3 64 2 58 1 26<br />
USA 5 1 823 7 1 528 7 1 627<br />
Övriga Nordamerika 1 46 1 43 1 44<br />
Latinamerika 15 260 12 238 23 242<br />
Asien 20 413 15 (1) 342 20 337<br />
Afrika 3 95 3 94 3 97<br />
91 8 453 83 7 927 110 8 335<br />
Total dotterföretag koncernen 8 544 8 010 8 445<br />
51
NOTER, KONCERNEN<br />
I enlighet med bolagsstämmans beslut har i arvode till styrelsen<br />
utgått SEK 1 900 000. Detta arvode har fördelats med SEK 700 000<br />
till ordföranden och SEK 200 000 till envar av övriga stämmovalda<br />
ledamöter, som ej är anställd i aktiv tjänst i bolaget.<br />
Giovanni Mario Rossignolo, som är ordförande och verkställande<br />
direktör i <strong>SKF</strong>s italienska dotterföretag erhöll under 1997 –<br />
utöver styrelsearvode i AB <strong>SKF</strong> – ersättning om ITL 304 725 000.<br />
Härav utgjorde ITL 34 425 000 bonus.<br />
Mauritz Sahlin, som lämnade sin befattning som koncernchef<br />
och verkställande direktör i samband med bolagsstämman 1995,<br />
erhöll – utöver styrelsearvode i AB <strong>SKF</strong> – konsultarvode om SEK<br />
168 750, fri bostad under perioden januari till och med september<br />
1997 och styrelsearvode från dotterföretag med SEK 100 000.<br />
Mauritz Sahlin uppbar dessutom pension enligt bolagets s k 60-årsregel.<br />
Peter Augustsson, koncernchef och verkställande direktör,<br />
erhöll lön och andra ersättningar från bolaget med sammanlagt<br />
SEK 4 449 263, varav SEK 594 000 utgjorde bonus och SEK 158<br />
880 utgjorde optioner i enlighet med nedan nämnda optionspro-<br />
27 MEDELANTAL ANSTÄLLDA<br />
52<br />
gram. Han hade vidare styrelsearvode från dotterföretag med USD<br />
30 000, fri bostad samt s k 60-årsavtal, vilket berättigar till 70 procent<br />
av pensionsgrundande inkomst fram till 65 års ålder vid pension<br />
efter 60 år. Fr o m 65 års ålder utgår utöver pension enligt normal<br />
ITP-plan en extra livsvarig ålderspension med högst 32.5<br />
procent av pensionsgrundande inkomst över 20 basbelopp (ett<br />
basbelopp 1997: SEK 36 200). Vid eventuell uppsägning från bolagets<br />
sida, uppbär Peter Augustsson avgångsvederlag uppgående<br />
till två årslöner.<br />
För vissa andra personer i koncernens ledning finns regler om<br />
tillägg till ålderspension utöver ordinarie plan samt i något fall avtal<br />
om förtida ålderspension. Det sammanlagda åtagandet för dessa<br />
förmåner uppgår till cirka 11 Mkr och är reservat för i koncernens<br />
balansräkning.<br />
<strong>SKF</strong> införde 1996 ett optionsprogram för koncernens ledande<br />
befattningshavare. Programmet, som är baserat på koncernens<br />
resultat, riktar sig till ett tjugotal personer och innebär att dessa kan<br />
tilldelas köpoptioner på redan utgivna aktier i <strong>SKF</strong>.<br />
1997 1997 1996 1996 1995 1995<br />
Antal Varav män Antal Varav män Antal Varav män<br />
anställda (procent) anställda (procent) anställda (procent)<br />
Moderföretaget i Sverige 160 66% 161 65% 147 65%<br />
Dotterföretag i Sverige 6 130 84% 6 187 84% 6 271 84%<br />
Dotterföretag utomlands 35 573 82% 36 103 83% 36 223 83%<br />
41 863 83% 42 451 83% 42 641 83%<br />
Geografisk specifikation av dotterföretag utomlands:<br />
1997 1997 1996 1996 1995 1995<br />
Antal Varav män Antal Varav män Antal Varav män<br />
anställda (procent) anställda (procent) anställda (procent)<br />
Frankrike 3 689 82% 3 892 83% 3 881 82%<br />
Italien 5 833 86% 5 834 87% 5 821 87%<br />
Tyskland 6 716 87% 7 006 87% 7 533 87%<br />
Övriga västra Europa exklusive Sverige 3 297 84% 3 398 84% 3 560 84%<br />
Centrala/Östra Europa 1 270 72% 1 392 71% 726 73%<br />
USA 6 086 71% 6 133 72% 6 704 71%<br />
Övriga Nordamerika 146 78% 148 80% 152 75%<br />
Latinamerika 2 086 88% 2 147 89% 2 493 89%<br />
Asien 5 452 87% 5 123 87% 4 366 90%<br />
Afrika 998 75% 1 030 72% 987 73%<br />
35 573 82% 36 103 83% 36 223 83%
U.S. GAAP<br />
28AMERIKANSKA REDOVISNINGSPRINCIPER U.S.<br />
GAAP<br />
En årlig rapport, Form 20-F, sammanställs och sänds till Securities<br />
and Exchange Commission, USA. Vid tillämpning av amerikanska<br />
redovisningsprinciper (U.S. GAAP) tas hänsyn till följande:<br />
1. Latenta skatter<br />
Justeringsposten för latenta skatter i denna not är föranledd av<br />
vissa av nedanstående poster.<br />
2. Uppskrivning av tillgångar<br />
I vissa länder medges uppskrivning av materiella anläggningstillgångar<br />
utöver anskaffningskostnaden. Sådana uppskrivningar<br />
accepteras inte enligt U.S. GAAP.<br />
3. Aktivering av räntekostnader<br />
Koncernen har inte aktiverat räntekostnader som uppstått i<br />
samband med finansiering av nyuppförda anläggningstillgångar.<br />
Sådana räntekostnader belastar resultatet direkt. Enligt U.S. GAAP<br />
skall sådana räntekostnader aktiveras som anläggningstillgång och<br />
skrivas av enligt plan.<br />
4. Vinst vid försäljning av fastigheter<br />
De fastigheter i Sverige som såldes 1987, 1989 och 1990 och som<br />
t o m september 1996 hyrdes av koncernen redovisas från och<br />
med 1995 som en försäljning och finansiell transaktion i den svenska<br />
redovisningen (se not 1 - Ändrade redovisningsprinciper). Det<br />
finns därmed inte längre någon avvikelse från U.S. GAAP för dessa<br />
transaktioner.<br />
5. Pensioner<br />
Avsättningar för pensioner och årets pensionskostnad beräknas av<br />
företagen inom koncernen enligt lokala regler och föreskrifter.<br />
Enligt U.S. GAAP skall årets pensionskostnad och pensionsskulden<br />
beräknas enligt SFAS 87 ”Employers’ Accounting for<br />
Pensions”.<br />
Koncernen har pensionsåtaganden, definierade enligt SFAS 87<br />
i flera länder, huvudsakligen Sverige, Tyskland, Frankrike, USA och<br />
Spanien. Det svenska pensionsåtagandet utgör ett tillägg till<br />
lagstadgade åtaganden och förmånerna bestäms genom överenskommelser<br />
mellan fackföreningar och arbetsgivare. Det franska<br />
åtagandet överensstämmer med fransk arbetslagstiftning. Åtagandena<br />
i Tyskland, Spanien och USA utgör tillägg till ländernas<br />
sociala lagstiftning. I USA och Frankrike är pensionsåtagandena<br />
placerade i pensionsstiftelser. Förmånerna i dessa länder bestäms<br />
av en kombination av ålder, lön och anställningstid och utgår till alla<br />
anställda som uppfyller kraven på ålder och anställningstid samt<br />
vissa övriga krav.<br />
Följande uppställningar beskriver SFAS 87.<br />
Den årliga pensionskostnaden som är inräknad i U.S. GAAP-resultatet<br />
består av:<br />
1997 1996 1995<br />
Pensioner intjänade under året 130 115 102<br />
Ränta på pensionsskuld 526 519 543<br />
Avkastning i pensionsstiftelser - 608 - 408 - 558<br />
Övrigt, netto 379 252 402<br />
Årets pensionskostnad 427 478 489<br />
Följande förutsättningar har använts i beräkningarna:<br />
1997 1996 1995<br />
Diskonteringsränta 5-7% 6.5-8.5% 6-8.5%<br />
Årlig löneökning 2.5-5% 2.5-5% 2.5-5%<br />
Avkastning i pensionsstiftelser 3-10% 8.5-10% 8.5-10%<br />
Avstämning mellan SFAS 87 och koncernredovisningen för de<br />
pensionsplaner som omfattas av SFAS 87:<br />
1997 1996 1995<br />
Försäkringsmässigt beräknat<br />
nuvärde av pensionsåtagande:<br />
Oantastbar pensionsrätt (VBO) 7 317 6 741 7 022<br />
Intjänad pensionsrätt (ABO) 7 736 7 113 7 275<br />
Intjänad andel av förväntad<br />
pensionsrätt (PBO) 8 285 7 566 7 713<br />
Förmögenhet i pensionsstiftelser<br />
- marknadsvärde - 3 712 - 2 898 - 2 657<br />
Överskott PBO i förhållande till<br />
pensionsstiftelsers förmögenhet 4 573 4 668 5 056<br />
Ännu ej resultatredovisad<br />
underreservering - 6 - 102 -37<br />
Ännu ej resultatredovisad underreservering<br />
vid införandet<br />
av SFAS 87 - 110 - 332 - 436<br />
Ännu ej resultatredovisad kostnad<br />
för förbättrade förmåner - 109 - 99 - 101<br />
Del av underreservering överförd till<br />
balansräkningens tillgångssida 227 333 374<br />
Pensionsskuld innefattande den<br />
intjänade pensionsrätten (ABO) 4 575 4 468 4 856<br />
VBO = Vested Benefit Obligation<br />
ABO = Accumulated Benefit Obligation<br />
PBO = Projected Benefit Obligation<br />
Pensionsstiftelsernas tillgångar är till största delen placerade i<br />
värdepapper och obligationer.<br />
6. Kurssäkring<br />
För att ett terminskontrakt skall betraktas som en redovisningsmässig<br />
säkring av ett åtagande kräver U.S. GAAP att åtagandet är fast.<br />
Enligt svenska redovisningsprinciper kan även säkringar av<br />
förväntade flöden betraktas som säkringar redovisningsmässigt,<br />
varför dessa kontrakt ej värderas.<br />
53
NOTER, KONCERNEN<br />
De kontrakt som säkrar förväntade flöden, vilka inte omfattas av<br />
fasta åtaganden, redovisas enligt U.S. GAAP till marknadsvärde,<br />
dvs skillnaden mellan överenskommen terminskurs och marknadens<br />
terminskurs på bokslutsdagen.<br />
Den 31 december fanns en ej redovisad förlust på 58 (förlust på<br />
21 för 1996 samt vinst på 31 för 1995) avseende säkring av förväntade<br />
kommersiella flöden. Redovisningen av detta belopp representerar<br />
en skillnad mellan U.S. GAAP och svenska redovisningsprinciper.<br />
Alla säkrade fasta kommersiella åtaganden och förväntade<br />
kommersiella flöden per den 31 december 1997 förväntas inträffa<br />
under 1998.<br />
7. Finansieringsanalys<br />
Ungefärliga värden efter tillämpning av Statement of Cash Flows<br />
SFAS 95:<br />
1997 1996 1995<br />
Kassaflöde från rörelsen:<br />
Årets resultat 1 558 1 692 2 058<br />
Avskrivningar och amortering<br />
av goodwill 1 528 1 461 1 434<br />
Minoritetsintressens andel i<br />
resultatet - 35 19 30<br />
Nettovinst (-) vid försäljning<br />
av materiella anläggningstillgångar<br />
bolag och verksamheter - 743 - 362 - 98<br />
Förändring av rörelsekapital:<br />
Varulager - 546 - 513 - 525<br />
Kundfordringar - 877 101 - 87<br />
Leverantörsskulder 302 -87 229<br />
Övriga rörelserelaterade tillgångar,<br />
skulder, samt avsättningar - netto 758 -93 - 115<br />
Förändring av skattetillgångar och<br />
avsättningar för skatter - netto 29 38 408<br />
Kassaflöde från rörelsen 1 974 2 256 3 334<br />
Kassaflöde använt för<br />
investeringar - 1 665 - 2 179 - 1 807<br />
Kassaflöde använt för<br />
finansiering 1 617 - 948 - 1 081<br />
Valutakursdifferenser - 86 65 95<br />
Förändring av kortfristiga<br />
finansiella tillgångar 1 840 -806 541<br />
Koncernen definierar kortfristiga finansiella tillgångar som kontanter<br />
och därmed jämförliga tillgångar (se not 12).<br />
Finansieringsanalysen är justerad för köpta och sålda bolag<br />
8. Finansiella instrument och kreditrisker<br />
Finansiella instrument<br />
Koncernen har en väl definierad policy för hantering av finansiella<br />
risker, inkluderande valuta-, ränte- och kreditrisker. Policyn diskuteras<br />
under avsnittet Finansiell riskhantering i årsredovisningen.<br />
54<br />
Policyn fastställer de finansiella riskmandat samt de instrument<br />
som är tillåtna i hanteringen av de finansiella riskerna.<br />
Derivatinstrument används i huvudsak för att skydda koncernens<br />
exponering mot fluktuationer i växelkurser och räntor. I mycket<br />
begränsad omfattning använder koncernen också finansiella<br />
derivatinstrument för tradingändamål.<br />
Under 1997 användes lån, terminskontrakt, valuta/ränteswapar<br />
och valutaoptioner som finansiella instrument för att säkra valutaexponeringen,<br />
inklusive investeringar i utländska dotterbolag, fasta<br />
kommersiella åtaganden och förväntade kommersiella flöden.<br />
Valuta/ränteswapar och ränteswapar användes för att hantera<br />
ränteexponeringen vid upplåning i utländsk valuta genom byte av<br />
fast ränta mot rörlig ränta.<br />
De redovisningsprinciper som tillämpas avseende derivatinstrumenten<br />
beskrivs i not 1.<br />
Sammanfattning av koncernens derivatinstrument, brutto, per<br />
slag och ändamål, den 31 december.<br />
Derivatinstrument<br />
1997 1996 1995<br />
Terminskontrakt 25 192 15 975 17 774<br />
Valuta/ränteswapar – 1 950 2 602<br />
Valutaoptioner 2 114 5 923 1 257<br />
Ränteswapar 5 355 4 848 2 365<br />
Ändamål<br />
Säkring av:<br />
32 661 28 696 23 998<br />
- fasta kommersiella åtaganden 6 272 4 133 3 817<br />
- förväntade kommersiella flöden<br />
- investeringar i utländska<br />
10 109 8 251 6 221<br />
dotterföretag 300 4 310 4 720<br />
- internbankens verksamhet 8 909 7 154 6 575<br />
Trading 1 716 – –<br />
Ränterisker 5 355 4 848 2 665<br />
32 661 28 696 23 998<br />
Den 31 december 1997 var det totala bokförda beloppet och<br />
marknadsvärdet av alla finansiella derivatinstrument 40 respektive<br />
62 (36 respektive 77 för 1996 samt -12 respektive 92 för 1995).<br />
Marknadsvärdet av alla derivatinstrument beräknades som det<br />
belopp koncernen skulle erhålla eller betala vid stängning av alla<br />
kontrakt vid årets slut. Marknadsnoteringar erhölls för alla derivatinstrument.<br />
Kreditrisker<br />
Omfattningen av koncernens operationella kreditrisk är begränsad,<br />
i huvudsak beroende på dess många geografiskt och industriellt<br />
diversifierade kunder.<br />
Koncernen är också exponerad för kreditförluster i händelse av<br />
att motparter inte uppfyller sina derivatinstrument, men förväntar<br />
sig inte att någon motpart inte kan möta sina åtaganden.<br />
Koncernen handlar endast med väletablerade internationella finansiella<br />
institutioner. Koncernen erhåller inte pant eller annan säkerhet<br />
för derivatinstrument.
9. Förändring av redovisningsprinciper<br />
1995 och 1996 års förändring av redovisningsprinciper har, i enlighet<br />
med svenska redovisningsprinciper, redovisats direkt mot eget<br />
kapital i stället för mot resultaträkningen (se not 1, Ändrade redovisningsprinciper).<br />
10. Sammanfattning<br />
Tillämpning av U.S. GAAP ger följande approximativa effekt på<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens resultat för året, eget kapital och resultat per<br />
aktie.<br />
1997 1996 1995<br />
Årets resultat enligt tidigare års<br />
publicerade siffror – – 2 026<br />
Effekt av förändrad redovisningsprincip:<br />
- skuldförda pensioner (1996) – – 32<br />
Årets resultat enligt koncernens<br />
resultaträkning 1 558 1 692 2 058<br />
Poster som ökar/minskar årets resultat:<br />
28.1 Latent skatt 18 - 39 - 80<br />
28.2 Avskrivning på uppskrivningar<br />
inkl. effekt vid försäljning 6 14 15<br />
28.3 Aktivering av räntekostnader 54 57 - 1<br />
28.5 Avsättningar för pensioner - 79 - 11 - 6<br />
28.6 Kurssäkring - 37 - 53 7<br />
Nettominskning av årets resultat - 38 - 32 - 65<br />
Beräknat nettoresultat enligt<br />
U.S. GAAP 1 520 1 660 1 993<br />
NOTER, KONCERNEN<br />
1997 1996 1995<br />
Eget kapital enligt tidigare års<br />
publicerade siffor<br />
Effekt av förändrad redovisningsprincip:<br />
– – 10 273<br />
- skuldförda pensioner (1996)<br />
Eget kapital enligt koncernens<br />
– – - 151<br />
balansräkning<br />
Poster som ökar/minskar eget kapital:<br />
12 588 11 310 10 122<br />
28.1 Latent skatt 164 146 185<br />
28.2 Uppskrivningar - 254 - 253 - 250<br />
28.3 Aktivering av räntekostnader 170 116 59<br />
28.5 Avsättningar för pensioner - 179 -100 - 89<br />
28.6 Kurssäkring -58 - 21 31<br />
Nettominskning av eget kapital<br />
Beräknat eget kapital enligt<br />
- 157 - 112 - 64<br />
U.S. GAAP 12 431 11 198 10 058<br />
1997 1996 1995<br />
Resultat i kronor per aktie 1):<br />
Beräknat nettoresultat per<br />
aktie enligt U.S. GAAP 13.35 14.60 17.50<br />
Vägt genomsnitt av antal<br />
utestående aktier 113 837 767 113 837 767 113 837 767<br />
1) Data per aktie har omräknats p g a förändrade redovisningsprinciper i<br />
koncernen (se not 1) samt för konvertering om 838 211 aktier i juli 1997.<br />
Koncernens balansräkning med motsvarande ungefärliga värden efter tillämpning av U.S. GAAP:<br />
Enligt koncernens Ungefärliga värden<br />
balansräkning enligt U.S. GAAP<br />
1997 1996 1995 1997 1996 1995<br />
Immateriella anläggningstillgångar 576 568 601 724 833 912<br />
Långfristiga skattetillgångar 715 693 773 809 759 860<br />
Materiella anläggningstillgångar 13 631 12 541 11 264 13 547 12 404 11 072<br />
Finansiella anläggningstillgångar 1 185 1 063 1 212 1 185 1 063 1 212<br />
Varulager 9 924 9 476 8 972 9 924 9 476 8 972<br />
Kortfristiga skattetillgångar 562 534 476 578 534 476<br />
Kortfristiga fordringar 7 916 6 818 6 800 7 916 6 818 6 800<br />
Finansiella omsättningstillgångar 3 931 2 091 2 897 3 931 2 091 2 897<br />
Summa tillgångar 38 440 33 784 32 995 38 614 33 978 33 201<br />
Eget kapital 12 588 11 310 10 122 12 431 11 198 10 058<br />
Minoritetsintressen 290 288 166 290 288 166<br />
Avsättningar för pensioner och sjukvårdsförmåner 6 171 6 030 6 089 6 588 6 458 6 562<br />
Avsättningar för skatter - långfristiga 1 275 1 288 1 228 1 222 1214 1 114<br />
Avsättningar för skatter - kortfristiga 367 413 192 366 407 207<br />
Övriga avsättningar 2 981 2 130 2 377 2 891 2 067 2 304<br />
Långfristiga lån 6 538 4 846 4 584 6 538 4 846 4 584<br />
Övriga långfristiga skulder 69 74 769 69 74 769<br />
Kortfristiga lån 1 853 1 693 1 715 1 853 1 693 1 715<br />
Övriga kortfristiga skulder 6 308 5 712 5 753 6 366 5 733 5 722<br />
Summa skulder och eget kapital 38 440 33 784 32 995 38 614 33 978 33 201<br />
55
NOTER, KONCERNEN<br />
29 AKTIER OCH ANDELAR<br />
1997 1996 1995<br />
Aktier i intresseföretag 29 24 16<br />
Aktier och andelar 326 53 58<br />
355 77 74<br />
Aktier i intresseföretag<br />
Nominellt Bokfört<br />
Procentuellt Antal värde i värde<br />
Namn och säte innehav aktier Valuta tusental i kSEK<br />
Moderföretagets innehav<br />
Revolve Magnetic Bearings Inc, Kanada 40.0 444 000 CAD 3 813 24 393<br />
Dotterföretagens innehav<br />
Shanghai SMM Textile Machinery Components Co. Ltd,<br />
Folkrepubliken Kina 50.0 40 CNY 23 500 0<br />
WPB Water pump bearing GmbH (JV), Tyskland 40.0 1 DEM 6 400 4 128<br />
28 521<br />
Aktier och andelar<br />
Moderföretagets innehav<br />
Nominellt Bokfört<br />
Procentuellt Antal värde i värde<br />
Namn och säte innehav aktier Valuta tusental i kSEK<br />
Bostadsrättsföreningen Flundran, Stockholm 1 SEK – 1 635<br />
Bostadsrättsföreningen Kristinelundsgatan nr 5, Göteborg 1 SEK – 2 884<br />
Prästgårdsmarkens villaägare, ek. förening, Göteborg 30 SEK 30 30<br />
Fastighets AB Johannebergshus, Göteborg 9.7 170 SEK 17 2 555<br />
FlexLink AB, Göteborg 10.0 2 170 000 SEK 2 170 21 700<br />
Göteborg-Säve Flygplats AB, Göteborg 1 125 SEK 112 114<br />
Stiftelsen Bohus Promotion, Uddevalla – SEK 250 0<br />
Svenska Dagbladet Holding AB, Stockholm 18 000 SEK 180 180<br />
TIAB Transportköparnas Intresse AB, Göteborg 1 000 SEK 100 0<br />
AEC Japan Co. Ltd., Japan 50.0 400 JPY 20 000 820<br />
ADELA Investment Company, Luxemburg 2 080 USD 208 0<br />
S2M, Frankrike 11.9 153 093 FRF 2 570 8 681<br />
The Swedish-American Chamber of Commerce, USA 50 USD 50 318<br />
UNIS-UTL, Bosnien-Hercegovina 23.0 – YUD 5 214 0<br />
UNIS-Factory Sokolac, Bosnien-Hercegovina 10.0 – YUD 64 0<br />
Lutsk Bearing Plant, Ukraina 24.0 17 031 684 UAH 4 258 23 481<br />
Wafangdian Bearing Company Limited, Folkrepubliken Kina 19.7 65 000 000 CNY 65 000 230 009<br />
Svenska skolan, Belgien 20 BEF 400 0<br />
Övriga aktier och andelar 6<br />
292 413<br />
56
NOTER, KONCERNEN<br />
Dotterföretagens innehav<br />
Nominellt Bokfört<br />
Procentuellt Antal värde värde<br />
Namn och säte innehav aktier Valuta i tusental i kSEK<br />
Hofors Energi, Hofors 49.0 2 000 SEK 2 000 2 000<br />
Jernkontoret, Stockholm 0.8 8 SEK 187 187<br />
Gävle Sjöfarts AB, Gävle 2.5 270 SEK 27 54<br />
AB Järnbruksförnödenheter, Stockholm 20.0 300 SEK 30 69<br />
Företagshälsovården i Hofors, Hofors 50.0 500 SEK 50 50<br />
Tågåkeriet i Bergslagen AB, Kristinehamn 10.0 2 SEK 60 60<br />
IUC Sandviken AB, Sandviken 12.5 500 SEK 50 50<br />
Suomen Voimansiirto Oy, Finland 13.7 140 FIM 1 000 202<br />
Industrilink A/S, Danmark 20.0 1 DKK 20 77<br />
SIMES, Belgien 12.0 150 BEF 3 000 641<br />
Gemeinnützige Wohnungsbaugesellschaft Schweinfurt GmbH, Tyskland 25.0 1 DEM 250 1 102<br />
Gesellschaft zur Entsorgung von Sondermüll in Bayern mbH, Tyskland 0.4 1 DEM 80 353<br />
Gemeinschaftskraftwerk Schweinfurt GmbH, Tyskland 16.5 1 DEM 3 300 14 545<br />
Industrieaufbauges Schaeffler KG, Tyskland 40.0 1 DEM 20 88<br />
IBU Baugenossenschaft ust, Schweiz 11.9 10 SEK 55 55<br />
IPO, Frankrike 0.1 1 FRF 100 219<br />
Indesit, Italien 0.17 12 775 ITL 23 000 0<br />
Housing Development Finance Corp. Ltd., Indien 0.01 2 500 INR 250 50<br />
United Trust of India, Indien 0.01 2 650 000 INR 26 500 5 892<br />
Housing Development Finance Corp. Bank Ltd., Indien 0.01 37 700 INR 377 76<br />
Voimansiirto Oy, Finland 10.0 60 FIM 60 82<br />
Bearhold Philippines, Philippines 40.0 38 HKD 144 147<br />
FAIRSKQ Taiwan Co. Ltd., Taiwan 40.0 2 080 TWD 20 800 6 890<br />
Skefko Bearings Newcastle, Australien 30.0 12 000 AUD 12 62<br />
Övriga 878<br />
Totalt 33 829<br />
Totalt aktier och andelar<br />
Dotterföretagens innehav 33 829<br />
Moderföretagets innehav 292 413<br />
<strong>SKF</strong>-koncernens innehav 326 242<br />
Dotterföretagens innehav i koncernföretag *)<br />
Namn och säte Procentuellt Ägt av dotterinnehav<br />
företag i:<br />
<strong>SKF</strong> GmbH, Schweinfurt, Tyskland 99.9 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> Industrie S.p.A, Torino, Italien 100 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> France S.A., Clamart, Frankrike 100 Frankrike<br />
<strong>SKF</strong> (U.K.) Ltd., Luton, England. 100 England<br />
<strong>SKF</strong> Española, S.A., Madrid, Spanien 100 Italien<br />
<strong>SKF</strong> Bearings India Ltd., Bombay, Indien 0.85 Sverige<br />
<strong>SKF</strong> Bearings India Ltd., Bombay, Indien 7.52 England<br />
<strong>SKF</strong> do Brasil Ltda., Guarulhos-São Paulo, Brasilien 0.1 Sverige<br />
RFT S.p.A., Turin, Italien 100 Italien<br />
<strong>SKF</strong> Argentina S.A., Buenos Aires, Argentina 0.1 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> Textilmaschinen-Komponenten GmbH,<br />
Stuttgart, Tyskland 100 Tyskland<br />
<strong>SKF</strong> Japan Ltd., Tokyo, Japan 100 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> Latintrade, Panama 100 Schweiz<br />
CR Elastomere GmbH, Leverkusen-Opladen,<br />
Tyskland 100 Tyskland<br />
Ovako Ajax Inc., York, USA 100 USA<br />
Namn och säte Procentuellt Ägt av dotterinnehav<br />
företag i<br />
<strong>SKF</strong> Canada Ltd., Scarborough, Canada 37.5 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> Belgium S.A., Bryssel, Belgien 100 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> Gleitlager GmbH, Püttlingen (Saar), Tyskland 100 Tyskland<br />
<strong>SKF</strong> Nederland B.V., Veenendaal, Nederländerna 100 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> Bearing Industries (Malaysia) Sdn. Bhd.,<br />
Nilai, Malaysia 40.9 Tyskland<br />
<strong>SKF</strong> Bearing Industries (Malaysia) Sdn. Bhd.,<br />
Nilai, Malaysia 59.1 Italien<br />
<strong>SKF</strong> Kogellagerindustrie B.V., Veenendaal<br />
Nederländerna 100 Nederländerna<br />
SARMA, Saint Vallier s/Rhone Cedex, Frankrike 100 Frankrike<br />
<strong>SKF</strong> Intertrade S.A., Bryssel, Belgien 0.01 Belgien<br />
<strong>SKF</strong> Intertrade S.A., Bryssel, Belgien 99.99 Nederländerna<br />
<strong>SKF</strong> China Ltd., Hongkong, Kina 100 Hong Kong<br />
Ovako Stahl GmbH, Tyskland 100 Sverige<br />
*) För moderföretagets innehav av aktier och andelar i dotterföretag se separat<br />
not 4 till moderföretagets bokslut.<br />
57
MODERFÖRETAGETS RESULTATRÄKNING<br />
Belopp i miljoner kronor 1997 1996 1995<br />
Administrationskostnader not 3 - 163 - 93 - 91<br />
Övriga rörelseintäkter 17 11 8<br />
Övriga rörelsekostnader - 40 0 0<br />
Rörelseresultat - 186 - 82 - 83<br />
Finansiella intäkter och kostnader - netto not 1 1 200 1 052 492<br />
Resultat efter finansiella intäkter och kostnader 1 014 970 409<br />
Bokslutsdispositioner not 2 149 528 866<br />
Årets resultat 1 163 1 498 1 275<br />
MODERFÖRETAGETS FINANSIERINGSANALYS<br />
Belopp i miljoner kronor 1997 1996 1995<br />
Rörelseresultat - 186 - 82 - 83<br />
Avskrivningar enligt plan på materiella anläggningstillgångar 6 5 5<br />
Nettoförlust vid försäljning av materiella anläggningstillgångar 39 – 0<br />
Koncernbidrag och aktieägartillskott - netto 100 519 873<br />
Förändring av rörelsekapital:<br />
Leverantörsskulder 1 0 0<br />
Övriga rörelserelaterade tillgångar, skulder samt avsättningar - netto - 216 319 - 1 142<br />
Kassaflöde från rörelsen - 256 761 - 347<br />
Investeringar i materiella anläggningstillgångar - 7 - 8 - 2<br />
Förändring av aktier och andelar - 524 - 823 - 248<br />
Försäljning av materiella anläggningstillgångar 11 – 0<br />
Kassaflöde efter investeringar - 776 - 70 - 597<br />
Finansiella intäkter och kostnader - netto 1 200 1 052 492<br />
Utdelning till aktieägare -593 -593 - 480<br />
Konvertering av obligationslån 189 – –<br />
Förändring av övriga långfristiga tillgångar,<br />
skulder samt avsättningar - netto - 1 633 - 564 346<br />
Kassaflöde före finansiering - 1 613 - 175 - 239<br />
Förändring av låneskulder 1 633 165 257<br />
Förändring av kortfristiga finansiella tillgångar 20 - 10 18<br />
58
MODERFÖRETAGETS BALANSRÄKNING<br />
Belopp i miljoner kronor 1997 1996 1995<br />
TILLGÅNGAR<br />
Anläggningstillgångar<br />
Materiella anläggningstillgångar not 3 34 83 80<br />
Aktier och andelar i dotterföretag not 4 8 371 8 146 7 319<br />
Fordringar hos dotterföretag 5 240 3 611 3 456<br />
Aktier och andelar i intresseföretag not 4 24 – –<br />
Andra aktier och andelar not 4 292 17 21<br />
Andra långfristiga fordringar 0 3 3<br />
13 961 11 860 10 879<br />
Omsättningstillgångar<br />
Fordringar hos dotterföretag 1 501 1 322 1 598<br />
Övriga kortfristiga fordringar not 5 18 22 68<br />
Kortfristiga finansiella tillgångar not 6 34 14 24<br />
1 553 1 358 1 690<br />
Summa tillgångar 15 514 13 218 12 569<br />
SKULDER OCH EGET KAPITAL<br />
Eget kapital not 7<br />
Bundet eget kapital<br />
Aktiekapital (113.837.767 aktier, nominellt värde<br />
SEK 12,50 per aktie) 1 423 1 412 1 412<br />
Reservfond 633 455 455<br />
Fritt eget kapital<br />
Balanserad vinst 4 896 3 991 3 309<br />
Årets resultat 1 163 1 498 1 275<br />
8 115 7 356 6 451<br />
Obeskattade reserver not 2 15 64 73<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar för pensioner och liknande<br />
förpliktelser not 8 383 374 362<br />
Övriga avsättningar 1 1 7<br />
384 375 369<br />
Långfristiga skulder<br />
Konvertibla lån not 9 – 1 525 1 389<br />
Långfristiga lån not 10 5 153 1 995 1 965<br />
Skulder till dotterföretag 127 137 559<br />
Övriga långfristiga skulder 0 6 5<br />
5 280 3 663 3 918<br />
Kortfristiga skulder<br />
Kortfristiga lån not 11 10 10 11<br />
Leverantörsskulder 10 9 9<br />
Skulder till dotterföretag 1 468 1 604 1 601<br />
Övriga kortfristiga skulder not 12 232 137 137<br />
1 720 1 760 1 758<br />
Summa skulder och eget kapital 15 514 13 218 12 569<br />
Ställda säkerheter not 13 – 0 0<br />
Ansvarsförbindelser not 14 344 293 619<br />
59
NOTER TILL MODERFÖRETAGETS BOKSLUT<br />
Belopp i miljoner kronor där ej annat anges.<br />
Redovisningsprinciper - se not 1 under noter till koncernens bokslut.<br />
1 FINANSIELLA INTÄKTER OCH KOSTNADER<br />
1997 1996 1995<br />
Resultat från aktier och andelar i<br />
dotterföretag<br />
Resultat från övriga värdepapper<br />
och fordringar som är anläggnings-<br />
1 211 1 048 528<br />
tillgångar<br />
Övriga ränteintäkter och liknande<br />
698 350 40<br />
resultatposter<br />
Räntekostnader och liknande<br />
16 59 13<br />
resultatposter - 725 - 405 - 89<br />
1 200 1 052 492<br />
Specifikation av finansiella intäkter och kostnader - netto<br />
1997 1996 1995<br />
Utdelningar<br />
- hänförliga till resultat från aktier och<br />
andelar i dotterföretag 650 1 081 493<br />
- hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar 0 0 1<br />
Totala utdelningar 650 1 081 494<br />
Ränteintäkter<br />
- hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar - dotterföretag 363 306 346<br />
-hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar - övrigt 0 0 1<br />
-hänförliga till övriga ränteintäkter och<br />
liknande resultatposter - dotterföretag 12 58 14<br />
-hänförliga till övriga ränteintäkter<br />
och liknande resultatposter - övrigt 1 2 1<br />
Totala ränteintäkter 376 366 362<br />
Räntekostnader<br />
- avseende finansiella skulder och<br />
hänförliga till räntekostnader och<br />
liknande resultatposter<br />
- dotterföretag - 21 - 61 - 82<br />
- avseende finansiella skulder och<br />
hänförliga till räntekostnader och<br />
liknande resultatposter - övrigt - 360 - 304 - 322<br />
- hänförliga till pensioner och<br />
liknande förpliktelser - 14 - 22 - 22<br />
Totala räntekostnader -395 -387 -426<br />
60<br />
1997 1996 1995<br />
Kursdifferenser<br />
- hänförliga till resultat från övriga<br />
värdepapper och fordringar som är<br />
anläggningstillgångar - dotterföretag<br />
- hänförliga till övriga ränteintäkter och<br />
333 44 - 328<br />
liknande resultatposter - dotterföretag<br />
- hänförliga till övriga ränteintäkter och<br />
0 -1 0<br />
liknande resultatposter - övrigt<br />
- hänförliga till räntekostnader och<br />
3 0 -2<br />
liknande resultatposter - dotterföretag<br />
- hänförliga till räntekostnader och<br />
- 16 22 39<br />
liknande resultatposter - övrigt - 314 - 40 298<br />
Totala kursdifferenser 6 25 7<br />
Realisationsresultat vid försäljningar<br />
- hänförliga till aktier och andelar i<br />
dotterföretag 651 -33 35<br />
- hänförliga till övriga värdepapper och<br />
fordringar som är anläggningstillgångar 2 – 20<br />
Totalt realisationsresultat 653 -33 55<br />
Nedskrivningar<br />
- hänförliga till resultat från aktier och<br />
andelar i dotterföretag -90 – –<br />
Totala nedskrivningar -90 – –<br />
Finansiella intäkter och kostnader<br />
- netto 1 200 1 052 492<br />
2 BOKSLUTSDISPOSITIONER OCH OBESKATTADE<br />
RESERVER<br />
Bokslutsdispositioner<br />
1997 1996 1995<br />
Skillnad mellan bokförda avskrivningar<br />
och avskrivningar enligt plan 39 3 3<br />
Förändring av övriga reserver 10 6 - 10<br />
49 9 - 7<br />
Mottagna koncernbidrag 536 545 920<br />
Lämnade koncernbidrag - 413 - 6 –<br />
Lämnade aktieägartillskott - 23 - 20 - 47<br />
100 519 873<br />
149 528 866<br />
Obeskattade reserver<br />
1997 1996 1995<br />
Ackumulerade avskrivningar<br />
utöver plan 15 54 57<br />
Övriga reserver 0 10 16<br />
15 64 73
3 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
NOTER, MODERFÖRETAGET<br />
Anskaffingsvärden uppgick till:<br />
Årets Avyttrade<br />
1997 anskaffningar tillgångar 1996 1995<br />
Mark, markanläggningar och byggnader 19 4 - 107 122 118<br />
Inventarier, verktyg och installationer 37 3 - 42 76 72<br />
Ackumulerade avskrivningar enligt plan uppgick till:<br />
56 7 - 149 198 190<br />
Årets Avyttrade<br />
1997 avskrivningar tillgångar 1996 1995<br />
Mark, markanläggningar och byggnader 2 2 - 76 76 73<br />
Inventarier, verktyg och installationer 20 4 - 23 39 37<br />
22 6 - 99 115 110<br />
Netto bokfört värde 34 1 - 50 83 80<br />
Avskrivningar enligt plan har inkluderats i administrationskostnader.<br />
Taxeringsvärden för materiella anläggningstillgångar uppgick till:<br />
1997 1996 1995<br />
Mark och markanläggningar 2 42 41<br />
Byggnader 7 153 151<br />
9 195 192<br />
4 AKTIER OCH ANDELAR<br />
Aktier och andelar i dotterföretag specificeras nedan. För specifikation av moderföretagets innehav av aktier och andelar i intresseföretag<br />
samt andra aktier och andelar hänvisas till not 29 till koncernens bokslut.<br />
Aktier och andelar i dotterföretag per 31 december 1997<br />
Nominellt Bokfört<br />
Procentuellt Antal värde i värde<br />
Namn och säte<br />
Tillverkningsbolag<br />
innehav ägda aktier Valuta tusental i kSEK<br />
<strong>SKF</strong> Sverige AB, Göteborg 100 2 650 000 SEK 265 000 363 300<br />
<strong>SKF</strong> USA Inc., Pa., USA 99.8 1 444 447 USD 72 222 770 617<br />
<strong>SKF</strong> Österreich AG, Österrike 100 200 ATS 200 000 175 958<br />
<strong>SKF</strong> GmbH, Tyskland 0.1 – DEM 218 1 813<br />
<strong>SKF</strong> Poznań S.A., Polen 99.6 1 696 548 PLZ 33 931 102 574<br />
<strong>SKF</strong> Actuators AB, Göteborg 100 1 000 SEK 1 000 0<br />
<strong>SKF</strong> Arvika AB, Arvika 100 2 900 SEK 290 15 000<br />
<strong>SKF</strong> de Mexico S.A. de C.V., Mexiko 100 40 000 MXN 40 0<br />
<strong>SKF</strong> do Brasil Limitada, Brasilien 99.9 166 750 598 BRC 166 751 183 943<br />
<strong>SKF</strong> Argentina S.A., Argentina 99.9 499 946 ARP 500 10 936<br />
<strong>SKF</strong> Bearings India Ltd., Indien 42.4 1 067 248 INR 106 725 0<br />
<strong>SKF</strong> Mekan AB, Katrineholm 100 27 500 SEK 27 500 33 348<br />
Lidköping Machine Tools AB, Lidköping 100 200 000 SEK 20 000 11 832<br />
Transport 1 669 321<br />
61
NOTER, MODERFÖRETAGET<br />
Nominellt Bokfört<br />
Procentuellt Antal värde i värde<br />
Namn och säte innehav ägda aktier Valuta tusental i kSEK<br />
Transport 1 669 321<br />
Pågående aktieteckning i<br />
<strong>SKF</strong> Automotive Bearings Company Limited, Folkrepubliken Kina 60.0 30 260<br />
Anhui Zhongding CR Seals Ltd., Folkrepubliken Kina 60.0 25 212<br />
Beijing Nankou <strong>SKF</strong> Railway Bearings<br />
Company Limited, Folkrepubliken Kina 51.0 – CNY 126 713 118 524<br />
<strong>SKF</strong> HANWHA Automotive Components Corporation,<br />
Republiken Korea 80.0 1 716 000 KRW 8 580 000 44 042<br />
PT. <strong>SKF</strong> Indonesia, Indonesien 60.0 22 540 IDR 22 540 000 35 542<br />
Pågående apportemission i <strong>SKF</strong> do Brasil Limitada, Brasilien 10 463<br />
Försäljningsbolag<br />
<strong>SKF</strong> Danmark A/S, Danmark 100 5 DKK 5 000 0<br />
<strong>SKF</strong> Norge A/S, Norge 100 50 000 NOK 5 000 0<br />
Oy <strong>SKF</strong> Ab, Finland 100 48 400 FIM 12 100 12 378<br />
<strong>SKF</strong> Portugal Rolamentos, Limitada, Portugal 95.0 – PTE 12 350 0<br />
<strong>SKF</strong> Loˇziska, a.s., Tjeckien 100 430 CZK 43 000 9 898<br />
Akciová společnost pro prodej valiv´ych loˇzisek, Tjeckien 100 1 000 CZK 200 0<br />
<strong>SKF</strong> Svéd Golyóscsapágy Részvenytársaság, Ungern 100 3 000 HUF 600 14<br />
<strong>SKF</strong> Hellas S.A., Grekland 100 2 000 GRD 45 320 0<br />
<strong>SKF</strong> Canada Limited, Kanada 62.5 50 000 CAD – 0<br />
<strong>SKF</strong> Colombia S.A., Colombia 13.4 279 148 COP 69 787 0<br />
<strong>SKF</strong> del Peru S.A., Peru 100 3 383 181 PES 3 383 0<br />
<strong>SKF</strong> Chilena S.A.I.C., Chile 100 88 192 CLP 467 923 0<br />
<strong>SKF</strong> Venezolana S.A., Venezuela 100 4 758 VEB 4 758 1 376<br />
<strong>SKF</strong> Türk Sanayi ve Ticaret Limited Sirketi, Turkiet 0.0 50 TRL 250 1<br />
<strong>SKF</strong> South East Asia (Pte) Ltd., Singapore 100 1 000 000 SGD 1 000 0<br />
<strong>SKF</strong> Australia Pty Ltd., Australien 100 96 500 AUD 193 0<br />
<strong>SKF</strong> New Zealand Limited, Nya Zeeland 100 375 000 NZD 750 0<br />
<strong>SKF</strong> South Africa (Proprietary) Ltd., Sydafrika 100 1 422 380 ZAR 2 845 0<br />
<strong>SKF</strong> Zimbabwe (Private) Limited, Zimbabwe 0.0 1 ZWD 0 0<br />
<strong>SKF</strong> (Zambia) Ltd., Zambia 0.0 1 ZMK 0 0<br />
<strong>SKF</strong> Kenya Limited, Kenya 0.0 1 KES 0 0<br />
<strong>SKF</strong> Eurotrade AB, Göteborg 100 83 500 SEK 8 350 10 169<br />
<strong>SKF</strong> Multitec AB, Helsingborg 100 29 500 SEK 2 950 4 545<br />
Övriga bolag<br />
<strong>SKF</strong> Bearings Ltd., Storbritannien 100 10 000 GBP 10 0<br />
Trelanoak Ltd., Storbritannien 20.0 6 965 000 GBP 6 965 119 817<br />
<strong>SKF</strong> Holding Maatschappij Holland B.V., Nederländerna 100 60 000 NLG 60 000 5 035 746<br />
<strong>SKF</strong> Engineering & Research Services B.V., Nederländerna 13.4 121 NLG 12 7 684<br />
<strong>SKF</strong> Verwaltungs AG, Schweiz 100 500 CHF 250 501 898<br />
<strong>SKF</strong> Holding Mexicana, S.A. de C.V., Mexiko 98.0 22 934 233 MXN 2 293 120 029<br />
Transport 7 756 919<br />
62
NOTER, MODERFÖRETAGET<br />
Nominellt Bokfört<br />
Procentuellt Antal värde i värde<br />
Namn och säte innehav ägda aktier Valuta tusental i kSEK<br />
Transport 7 756 919<br />
Pågående aktieteckning i<br />
<strong>SKF</strong> (China) Investment Co. Ltd., Folkrepubliken Kina 100 34 869<br />
Barseco (Pty) Ltd., Sydafrika 100 100 ZAR 0 0<br />
<strong>SKF</strong> Australia (Manufacturing) Pty. Ltd., Australien 100 1 000 000 AUD 2 000 0<br />
Compania <strong>SKF</strong> Nicaragua S.A., Nicaragua 100 140 NIC 140 0<br />
Latinoamericana de Administracion S.A., Panama 100 50 USD 5 0<br />
<strong>SKF</strong> Lager AB, Göteborg 100 150 000 SEK 3 000 0<br />
<strong>SKF</strong> Vehicle Parts AB, Göteborg 100 115 000 SEK 11 500 13 872<br />
Nordiska Kullager Aktiebolaget, Göteborg 100 1 000 SEK 100 101<br />
AB <strong>SKF</strong>-Agenturer, Göteborg 100 100 SEK 100 0<br />
<strong>SKF</strong> Distribution AB, Göteborg 100 80 000 SEK 6 400 9 760<br />
AB Compania Sudamericana <strong>SKF</strong>, Göteborg 100 300 SEK 300 0<br />
AB S.A. des Roulements à Billes Suédois <strong>SKF</strong>, Göteborg 100 100 SEK 100 0<br />
<strong>SKF</strong> Treasury Centre AB, Göteborg 100 20 000 SEK 20 000 319 908<br />
Återförsäkringsaktiebolaget <strong>SKF</strong>, Göteborg 100 30 000 SEK 30 000 80 200<br />
<strong>SKF</strong> Fondförvaltning AB, Göteborg 100 2 500 SEK 250 248<br />
AB Svenska Kullagerfabriken, Göteborg 100 1 000 SEK 100 101<br />
<strong>SKF</strong> Dataservice AB, Göteborg 100 1 000 SEK 100 0<br />
<strong>SKF</strong> Nova AB, Göteborg 100 1 000 SEK 100 0<br />
AB Transmatic, Göteborg 100 1 000 SEK 100 101<br />
Bagaregården 16:7 KB, Göteborg* 99.9 – SEK 250 103* 15 617<br />
KB Nya Kulan, Göteborg* 99.0 – SEK 290 615* 31 075<br />
<strong>SKF</strong> Fastighetsförvaltning AB, Göteborg 100 2 000 SEK 200 245<br />
<strong>SKF</strong> Support AB, Göteborg 100 2 000 SEK 200 245<br />
Ovako Comptech AB (under firmaändring<br />
till Ovako Couplings Holding AB), Göteborg 100 2 800 000 SEK 280 000 106 470<br />
Ovako Ring AB, Göteborg 100 1 000 SEK 100 99<br />
Ovako Metallurgy AB, Göteborg 100 500 SEK 50 60<br />
Ovako Tube AB, Göteborg 100 5 000 SEK 500 600<br />
Ovako Metech AB (under firmaändring till<br />
Ovako Steel Holding AB), Göteborg 100 9 600 000 SEK 960 000 27<br />
8 370 517<br />
* Som nominellt värde upptags ursprungligt insatskapital i respektive kommanditbolag<br />
5 ÖVRIGA KORTFRISTIGA FORDRINGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Övriga kortfristiga fordringar 17 20 67<br />
Förutbetalda kostnader 1 2 1<br />
18 22 68<br />
6 KORTFRISTIGA FINANSIELLA TILLGÅNGAR<br />
1997 1996 1995<br />
Kortfristiga finansiella fordringar 27 – –<br />
Kassa och bank 7 14 24<br />
34 14 24<br />
63
NOTER, MODERFÖRETAGET<br />
7 EGET KAPITAL<br />
Aktiekapitalets fördelning på olika aktietyper mm framgår av not 13<br />
till koncernens bokslut.<br />
Förändring av eget kapital:<br />
Aktie- Reserv- Fritt eget<br />
kapital fond kapital Summa<br />
Ingående balans 1995-01-01 1 412 455 3 789 5 656<br />
Utdelning till aktieägarna – – - 480 - 480<br />
Årets resultat – – 1 275 1 275<br />
Utgående balans 1995-12-31 1 412 455 4 584 6 451<br />
Utdelning till aktieägarna – – - 593 - 593<br />
Årets resultat – – 1 498 1 498<br />
Utgående balans 1996-12-31 1 412 455 5 489 7 356<br />
Utdelning till aktieägarna – – - 593 - 593<br />
Konvertering av obligationslån 11 178 – 189<br />
Årets resultat – – 1 163 1 163<br />
Utgående balans 1997-12-31 1 423 633 6 059 8 115<br />
8 AVSÄTTNINGAR FÖR PENSIONER OCH LIKNANDE<br />
FÖRPLIKTELSER<br />
Pensioner och liknande kostnader uppgick till 53 för 1997, 52 för<br />
1996 och 56 för 1995, varav räntekostnaderna utgjorde 14, 22<br />
respektive 22. Av pensionsskulden avsåg pensioner i FPG-PRI-systemet<br />
298, 294 respektive 277 vid 1997, 1996 respektive 1995 års<br />
utgång.<br />
9 KONVERTIBLA LÅN<br />
Se not 16 till koncernens bokslut.<br />
10 LÅNGFRISTIGA LÅN<br />
Långfristiga lån per 31 december, exklusive belopp som förfaller till<br />
betalning inom ett år, uppgår till:<br />
1997 1996 1995<br />
Obligationslån 3 599 1 379 1 346<br />
Banklån 1 027 378 366<br />
Övriga lån 527 238 253<br />
5 153 1 995 1 965<br />
Fördelning per valuta:<br />
1997 1996 1995<br />
Svenska kronor 1 226 437 448<br />
Amerikanska dollar 3 823 1 453 1 407<br />
Spanska pesetas 104 105 110<br />
5 153 1 995 1 965<br />
64<br />
Långfristiga lån per 31 december 1997 skall amorteras enligt<br />
följande:<br />
1999 863<br />
2000 443<br />
2001 8<br />
2002 1 203<br />
2003 495<br />
2004 och senare 2 141<br />
5 153<br />
Vissa lånevillkor innehåller begränsningar beträffande<br />
pantförskrivning av tillgångar.<br />
11 KORTFRISTIGA LÅN<br />
1997 1996 1995<br />
Kortfristig del av långfristiga lån 10 10 11<br />
10 10 11<br />
12 ÖVRIGA KORTFRISTIGA SKULDER<br />
1997 1996 1995<br />
Övriga kortfristiga skulder 6 6 10<br />
Upplupna kostnader och förutbetalda<br />
intäkter 226 131 127<br />
232 137 137<br />
I upplupna kostnader och förutbetalda intäkter ingår upplupna<br />
räntor med 185 för 1997, 83 för 1996 och 82 för 1995.<br />
13 STÄLLDA SÄKERHETER<br />
1997 1996 1995<br />
Inteckningar i tomträtt – 0 0<br />
– 0 0<br />
14 ANSVARSFÖRBINDELSER<br />
1997 1996 1995<br />
Borgensförbindelser för dotterföretags<br />
skulder och åtaganden<br />
Övriga borgens- och ansvars-<br />
294 261 575<br />
förbindelser 50 32 44<br />
344 293 619<br />
15 MEDELANTAL ANSTÄLLDA SAMT LÖNER OCH<br />
ERSÄTTNINGAR<br />
För uppgift om löner, andra ersättningar och sociala kostnader för<br />
anställda - se not 26 till koncernens bokslut.<br />
För uppgift om medelantal anställda - se not 27 till koncernens<br />
bokslut.
FÖRSLAG TILL VINSTDISPOSITION<br />
Balanserad vinst från föregående år Kr 4 895 825 382<br />
Årets resultat Kr 1 163 503 437<br />
Fritt eget kapital Kr 6 059 328 819<br />
Styrelsen och verkställande direktören föreslår:<br />
att till aktieägare utdelas kr 5.25 per aktie Kr 597 648 277<br />
att som kvarstående vinstmedel balanseras Kr 5 461 680 542<br />
Kr 6 059 328 819<br />
Resultatet av bolagets och koncernens verksamhet under 1997 och ställningen vid samma års utgång framgår av<br />
resultaträkningarna samt balansräkningarna med kommentarer.<br />
Stockholm den 30 januari 1998<br />
Anders Scharp Lennart Alverå Giovanni Mario Rossignolo<br />
Mauritz Sahlin Sören Gyll Peter Augustsson<br />
Per-Olof Eriksson Göran Johansson Stig Blomberg<br />
Sune Carlsson Gösta Bystedt Anders Olsson<br />
REVISIONSBERÄTTELSE<br />
Vi har granskat årsredovisningen, koncernredovisningen och<br />
räkenskaperna samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning<br />
i AB <strong>SKF</strong> för år 1997. Det är styrelsen och verkställande<br />
direktören som har ansvaret för räkenskapshandlingarna och förvaltningen.<br />
Vårt ansvar är att uttala oss om årsredovisningen, koncernredovisningen<br />
och förvaltningen på grundval av vår revision.<br />
Revisionen har utförts i enlighet med god revisionssed. Det<br />
innebär att vi planerat och genomfört revisionen för att i rimlig grad<br />
försäkra oss om att årsredovisningen och koncernredovisningen<br />
inte innehåller väsentliga fel. En revision innefattar att granska ett<br />
urval av underlagen för belopp och annan information i räkenskapshandlingarna.<br />
I en revision ingår också att pröva redovisningsprinciperna<br />
och styrelsens och verkställande direktörens tillämpning av<br />
dem samt att bedöma den samlade informationen i årsredovisningen<br />
och koncernredovisningen. Vi har granskat väsentliga<br />
beslut, åtgärder och förhållanden i bolaget för att kunna bedöma<br />
om någon styrelseledamot eller verkställande direktören är ersättningsskyldig<br />
mot bolaget eller på annat sätt har handlat i strid mot<br />
aktiebolagslagen, årsredovisningslagen eller bolagsordningen. Vi<br />
anser att vår revision ger oss rimlig grund för våra uttalanden<br />
nedan.<br />
<strong>Årsredovisning</strong>en och koncernredovisningen har upprättats i<br />
enlighet med årsredovisningslagen, varför vi tillstyrker<br />
- att resultaträkningen och balansräkningen för moderföretaget och<br />
koncernen fastställs och<br />
- att vinsten i moderföretaget disponeras enligt förslaget i<br />
förvaltningsberättelsen.<br />
Styrelseledamöterna och verkställande direktören har inte vidtagit<br />
någon åtgärd eller gjort sig skyldiga till någon försummelse som<br />
enligt vår bedömning kan föranleda ersättningsskyldighet mot<br />
bolaget, varför vi tillstyrker<br />
- att styrelsens ledamöter och verkställande direktören beviljas<br />
ansvarsfrihet för räkenskapsåret.<br />
Göteborg den 26 februari 1998<br />
Arthur Andersen AB<br />
Mats Fredricson<br />
Auktoriserad revisor<br />
65
AKTIER OCH AKTIEÄGARE<br />
Aktiekapitalets fördelning den 31 december 1997<br />
London Genève Zürich<br />
(1928) (1935) (1985)<br />
Stockholm Paris Basel New York<br />
(1916) (1929) (1985) (1985)<br />
A-aktier, fria 49 256 332 •<br />
B-aktier, fria 64 581 435 • • • • • • •<br />
Antal aktier 113 837 767<br />
Årtalet under respektive börsort anger introduktionsår.<br />
Genom seriebeteckningarna A och B särskiljes aktiernas röstvärde. En A-aktie äger en röst och en B-aktie en tusendels röst.<br />
<strong>SKF</strong>-aktien noteras i USA genom NASDAQ-systemet, där handel sker via depåbevis, s k ADR (American Depositary<br />
Receipts).<br />
Förändringar i aktiekapitalet 1982-1997<br />
66<br />
Inbetalt belopp, Aktiekapital, Antal aktier,<br />
Mkr Mkr milj.<br />
1982 Fondemission 1:4 1 350 27.0<br />
1989 Aktieuppdelning 4:1 1 350 108.0<br />
1990 Konvertering av förlagslån 62 1 412 113.0<br />
1997 Konvertering av obligationslån 11 1 423 113.8<br />
Omsättning av <strong>SKF</strong>-aktier<br />
Antal<br />
År Stockholm London Stockholm, Mkr<br />
1991 27 212 000 38 896 000 2 659<br />
1992 44 497 000 81 900 000 4 064<br />
1993 69 120 000 92 532 000 6 940<br />
1994 94 423 000 99 666 000 13 129<br />
1995 89 040 000 72 060 000 12 414<br />
1996 76 636 130 70 224 523 11 281<br />
1997 80 880 606 79 329 702 15 335<br />
Källa: Stockholms Fondbörs, London Stock Exchange<br />
B-aktiens kursutveckling<br />
Affärsvärldens generalindex<br />
Högsta och lägsta köpkurs per månad<br />
Kr Kr<br />
280<br />
280<br />
260<br />
240<br />
220<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
1993 1994 1995 1996 1997<br />
260<br />
240<br />
220<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40
Resultat per aktie, kr<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
120<br />
90<br />
60<br />
30<br />
0<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
18.10<br />
14.90<br />
13.70<br />
95 96 97<br />
Eget kapital per<br />
aktie, kr<br />
89<br />
99<br />
95 96 97<br />
P/E-tal, B<br />
7.0<br />
10.8<br />
111<br />
12.3<br />
95 96 97<br />
AKTIER OCH AKTIEÄGARE<br />
Konvertibla lån<br />
I maj 1992 emitterade AB <strong>SKF</strong> ett konvertibelt obligationslån med s k nollkupongkonstruktion om 145 miljoner XEU som<br />
löper med 8.75 procents ränta. Vid full konvertering skulle utges 7 122 928 B-aktier.<br />
I juni 1997 påkallade <strong>SKF</strong> inlösen av det konvertibla obligationslånet och ett antal obligationsinnehavare valde då att<br />
konvertera sina obligationer till aktier i stället för kontant inlösen. Genom konverteringen emitterades 838 211 nya aktier av<br />
serie B och det totala antalet aktier efter emissionen uppgår till 113 837 767. Konverteringskursen på knappt 225 kr per<br />
aktie innebar en ökning av koncernens bundna egna kapital med 189 Mkr.<br />
Allemansfond för anställda<br />
<strong>SKF</strong> Allemansfond är en företagsanknuten kapitalsparfond i vilken <strong>SKF</strong>-anställda i Sverige kunnat spara fr o m april månad<br />
1984 . Vid utgången av 1997 uppgick antalet andelsägare till 694. Fondens medel har till största delen varit placerade i<br />
<strong>SKF</strong>-aktier. Fondförmögenheten 31 december 1997 uppgick till 56 miljoner kronor.<br />
Fördelning efter aktieinnehav<br />
Aktieinnehav Antal aktieägare Procent Antal aktier Procent<br />
1– 1 000 31 492 92.9 6 418 043 5.6<br />
1 001– 10 000 2 027 6.0 5 875 585 5.2<br />
10 001–100 000 259 0.8 8 720 253 7.7<br />
100 001– 109 0.3 92 823 886 81.5<br />
Källa: VPC AB Aktiebok och Förvaltarförteckning 1997-12-30<br />
33 887 100.0 113 837 767 100.0<br />
De tio största aktieägarna<br />
Antal Antal I procent av I procent av<br />
aktier röster röstetalet antal aktier<br />
1) <strong>Investor</strong> AB 15 223 252 15 223 252 30.9 13.4<br />
2) Skanska Invest AB 9 870 000 9 870 000 20.0 8.7<br />
3) SPP 5 530 936 2 316 136 4.7 4.9<br />
4) Nordbankens fonder 4 838 500 2 109 632 4.3 4.3<br />
5) Allmänna Pensionsfonden, Fjärde Fondstyrelsen 3 062 700 2 028 191 4.1 2.7<br />
6) Folksam (inklusive AMF Sjukförsäkring) 2 772 000 1 753 619 3.6 2.4<br />
7) Skandia 2 476 568 805 247 1.6 2.2<br />
8) Svenska Handelsbankens fonder 1 038 384 782 540 1.6 0.9<br />
9) Stiftelsen för Kunskaps- och Kompetensutveckling 615 000 615 000 1.3 0.5<br />
10) Wallenberg-stiftelser 539 100 539 100 1.1 0.5<br />
Källa: VPC AB Aktiebok och Förvaltarförteckning 1997-12-30<br />
73.2 40.5<br />
Av det totala antalet aktier var 39.5 procent i utländsk ägo per 1997-12-30, vilket motsvarade ett sammanlagt röstetal på<br />
13.6 procent. Andelen institutionellt ägande uppgick till 62.6 procent.<br />
Data per aktie (Definitioner se not 1)<br />
Kronor/aktie 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997<br />
Resultat per aktie (1) - 10.10 - 14.05 - 4.05 11.25 18.10 14.90 13.70<br />
Utdelning per A- och B-aktie 4.25 – – 4.25 5.25 5.25 5.25 (2)<br />
Utdelning totalt i miljoner kronor<br />
Köpkurs för B-aktier den<br />
480 – – 480 593 593 598<br />
31 december på Stockholms Fondbörs 94 74 132 122.50 127 160 169<br />
Eget kapital per aktie (1) 84 72 73 81 89 99 111<br />
Direktavkastning i procent (B fria) (1) 4.5 – – 3.5 4.1 3.3 3.1<br />
P/E-tal, B (börskurs/resultat per aktie) (1) neg neg neg 10.9 7.0 10.8 12.3<br />
1) Data per aktie har omräknats p g a förändrade redovisningsprinciper i koncernen (se not 1) samt för konvertering om<br />
838 211 aktier i juli 1997.<br />
2) Utdelning enligt styrelsens förslag till vinstdisposition.<br />
67
Anders Scharp Göran Johansson<br />
Mauritz Sahlin<br />
Stig Blomberg<br />
68<br />
Lennart Alverå<br />
Giovanni Mario Rossignolo<br />
Gösta Bystedt<br />
Peter Augustsson<br />
Sune Carlsson<br />
Sören Gyll<br />
Anders Olsson<br />
Mats Fredricson Lennart Johansson<br />
Per-Olof Eriksson
Styrelse<br />
Ordinarie styrelseledamöter<br />
anders scharp, Stockholm<br />
Född 1934. Ordförande.<br />
Ledamot sedan 1992.<br />
Styrelseordförande i AB Electrolux,<br />
Saab AB, Scania AB, Incentive AB,<br />
Atlas Copco AB och Svenska<br />
Arbetsgivareföreningen.<br />
Vice ordförande i <strong>Investor</strong> AB.<br />
Ledamot i Email Limited (Australien)<br />
och Sveriges Industriförbund.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 10 000<br />
göran johansson, Göteborg<br />
Född 1945. Representant för de<br />
anställda. Ledamot sedan 1975.<br />
Ordförande i Kommunstyrelsen i<br />
Göteborg.<br />
Styrelseordförande i Liseberg AB.<br />
Ledamot i Statens Vattenfallsverk.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 100<br />
mauritzsahlin, Göteborg<br />
Född 1935. Ledamot sedan 1976.<br />
Styrelseordförande i ELGA AB, Air<br />
Liquide AB, FlexLink Systems AB och<br />
Novare Kapital AB.<br />
Ledamot i Scania AB, <strong>Investor</strong> AB,<br />
Sandvik AB, Statoil (Norge) och<br />
Sveriges Industriförbund.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 27 700<br />
gösta bystedt, Lidingö<br />
Född 1929. Ledamot sedan 1982.<br />
Styrelseordförande i Kalmar<br />
Industries AB.<br />
Vice ordförande i AB Electrolux och<br />
Axel Johnson AB.<br />
Ledamot i Atlas Copco AB och<br />
Sveriges Industriförbund.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 3 000<br />
per-olof eriksson, Sandviken<br />
Född 1938. Ledamot sedan 1987.<br />
Styrelseordförande i Svenska Kraftnät,<br />
Bergslagsinvest AB och Odlander,<br />
Fredriksson & Co. AB.<br />
Ledamot i Sandvik AB, Handelsbanken,<br />
SSAB Svenskt Stål AB,<br />
AB Volvo, Skanska AB, AB Custos,<br />
Preem Petroleum, Assa Abloy AB,<br />
N.V. Koninklijke Sphinx Gustavsberg<br />
och Sveriges Industriförbund.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 1 000<br />
giovanni mario rossignolo, Turin,<br />
Italien<br />
Född 1930. Ledamot sedan 1987.<br />
Styrelseordförande i Electrolux<br />
Zanussi, Atlas Copco Italia, Perstorp<br />
Italia, Sanitari Pozzi, Consortium<br />
(Italien) och Olivetti Computers<br />
Worldwide.<br />
Vice ordförande och ledamot i the<br />
Ericsson S.p.A. Executive Committee.<br />
sune carlsson, Kilchberg, Schweiz<br />
Född 1941. Ledamot sedan 1991.<br />
Vice VD i ABB-koncernen.<br />
Styrelseledamot i Atlas Copco AB.<br />
stig blomberg, Bollebygd<br />
Född 1935. Representant för de<br />
anställda. Ledamot sedan 1993.<br />
Ordförande i SIF vid <strong>SKF</strong> i Göteborg.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 500<br />
peter augustsson, Göteborg<br />
Född 1955. VD och koncernchef.<br />
Ledamot sedan 1995.<br />
Styrelseledamot i Chalmers<br />
Industriteknik (CIT).<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 3 200 samt 4 800<br />
optioner<br />
sören gyll, Stockholm<br />
Född 1940. Ledamot sedan 1997.<br />
Styrelseordförande i Pharmacia &<br />
Upjohn Inc.<br />
Ledamot i AB Volvo, Skanska AB,<br />
Bilia AB, SCA Svenska Cellulosa<br />
Aktiebolaget, Oresa Ventures S.A.<br />
(Belgien), Sveriges Industriförbund,<br />
Svenska Arbetsgivareföreningen, IVA<br />
och Sveriges Verkstadsindustrier.<br />
Suppleanter<br />
lennart alverå, Göteborg<br />
Född 1952. Representant för de<br />
anställda. Suppleant sedan 1987.<br />
Ordförande i Verkstadsklubben vid<br />
<strong>SKF</strong> i Göteborg.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 20<br />
anders olsson, Filipstad<br />
Född 1952. Representant för de<br />
anställda. Suppleant sedan 1998.<br />
Ordförande i SIF Ovako Steel-klubben<br />
vid Ovako Steel AB i Hällefors.<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 33<br />
Hedersordförande<br />
lennart johansson<br />
Hedersordförande i AB <strong>SKF</strong>s styrelse.<br />
Revisor<br />
mats fredricson<br />
Auktoriserad revisor<br />
Arthur Andersen AB.<br />
69
Ledning<br />
Peter Augustsson<br />
Gunnar Gremlin<br />
Krister Peil<br />
AB <strong>SKF</strong>s ledning<br />
peter augustsson<br />
Verkställande Direktör<br />
gunnar gremlin<br />
Vice Verkställande Direktör<br />
krister peil<br />
Vice Verkställande Direktör<br />
70<br />
Henning Wittmeyer<br />
Koncernledning<br />
peter augustsson<br />
Göteborg, född 1955<br />
Chief Executive Officer<br />
Anställd sedan 1994<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 3 200<br />
samt 4 800 optioner<br />
Styrelseledamot i Chalmers<br />
Industriteknik (CIT)<br />
STABSCHEFER<br />
bengt olof hansson<br />
Pixbo, född 1947<br />
Group Quality & Human<br />
Resources<br />
Anställd sedan 1964<br />
henning wittmeyer<br />
Hilversum, Nederländerna,<br />
född 1942<br />
Group Technical Development<br />
Anställd sedan 1971<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 2 400<br />
optioner<br />
Tore Bertilsson Bengt Olof Hansson<br />
Lars G Malmer Kaj Thorén<br />
Carina Bergfelt<br />
Styrelseledamot i Ytkemiska<br />
institutet<br />
lars g malmer<br />
Göteborg, född 1943<br />
Group Communication<br />
Anställd sedan 1974<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 200<br />
samt 2 400 optioner<br />
Styrelseledamot i Västsvenska<br />
Handelskammaren,<br />
Näringslivets Internationella<br />
Råd och Chalmers Teknikpark<br />
kaj thorén<br />
Göteborg, född 1944<br />
Group Business Development<br />
Anställd sedan 1975<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 4 051<br />
samt 2 400 optioner<br />
Styrelseledamot i Cutting Tools<br />
Technology, Frankfurt, Tyskland<br />
tore bertilsson<br />
Göteborg, född 1951<br />
Group Finance<br />
Anställd sedan 1989<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 1 000<br />
samt 2 400 optioner<br />
Styrelseledamot i S-E-Banken<br />
Allemansfonder AB och<br />
Ågrenska<br />
carina bergfelt<br />
Göteborg, född 1960<br />
Group Legal<br />
Anställd sedan 1990<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 1 335<br />
optioner<br />
Styrelseledamot i Forskarpatent<br />
i Västsverige AB<br />
DIVISIONSCHEFER<br />
rolf jacobson<br />
Lerum, född 1939<br />
Components Division (Viss tillverkning<br />
av ringar och rullar<br />
samt kul- och hållartillverkning)<br />
Anställd sedan 1959<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 400<br />
samt 2 400 optioner
Tom Johnstone Rolf Jacobson<br />
Michael Haupt Martin Ivert<br />
Sten E Malmström<br />
gunnar gremlin<br />
Singapore, född 1945<br />
Asia Pacific Division (Totala<br />
ansvaret för huvuddelen av<br />
lagerverksamheten i Asien)<br />
Anställd sedan 1969<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 300<br />
samt 2 400 optioner<br />
michael haupt<br />
Schweinfurt, Tyskland,<br />
född 1944<br />
Emerging & Specialty Division<br />
(Omfattar dels nya och snabbt<br />
växande affärer med avseende<br />
på såväl produkter som marknader,<br />
dels fyra olika affärsområden<br />
som karakteriseras av hög<br />
teknisk prestanda och stark<br />
marknadsposition.)<br />
Anställd sedan 1970<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 33<br />
samt 2 400 optioner<br />
Styrelseledamot i FPB Holding<br />
AG och Stora Feldmühle AG,<br />
Düsseldorf, Tyskland<br />
Hans-Göran Persson<br />
christer gyberg<br />
Göteborg, född 1947<br />
Industrial Division (Tillverkning<br />
och försäljning av lager till<br />
övriga industrikunder)<br />
Anställd sedan 1972<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 2 270<br />
optioner<br />
sten e malmström<br />
Askim, född 1943<br />
Seals Division (Tillverkning och<br />
försäljning av tätningar)<br />
Anställd sedan 1973<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 1 000 samt<br />
2 400 optioner<br />
Styrelseordförande i Kinarådet<br />
Väst<br />
martin ivert<br />
Stockholm, född 1948<br />
Steel Division (Tillverkning och<br />
försäljning av specialstål. Leverantör<br />
av huvuddelen av koncernens<br />
lagerstål)<br />
Anställd sedan 1974<br />
Giuseppe Donato Christer Gyberg<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 150<br />
samt 2 400 optioner<br />
tom johnstone<br />
Göteborg, född 1955<br />
Automotive Division (Tillverkning<br />
och försäljning av lager<br />
och lagerrelaterade produkter<br />
till fordonsindustrin)<br />
Anställd sedan 1977<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 2 400<br />
optioner<br />
giuseppe donato<br />
Turin, Italien, född 1944<br />
Electrical Division (Tillverkning<br />
och försäljning av lager till stora<br />
tillverkare av elektriska motorer<br />
samt tvåhjuliga fordon)<br />
Anställd sedan 1979<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 2 270<br />
optioner<br />
hans-göran persson<br />
Lerum, född 1946<br />
Sourcing & Information<br />
LEDNING<br />
Technology Division (Ger<br />
service inom respektive område<br />
till alla lagerfabriker och försäljningsenheter)<br />
Anställd sedan 1996<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 1 870<br />
optioner<br />
krister peil<br />
Berwyn, PA, USA,<br />
född 1942<br />
Vice Verkställande Direktör<br />
VD i <strong>SKF</strong> USA Inc.<br />
Anställd sedan 1970<br />
Aktieinnehav i <strong>SKF</strong>: 1 679 samt<br />
2 400 optioner<br />
71
SJUÅRSÖVERSIKT <strong>SKF</strong>-KONCERNEN<br />
Belopp i miljoner kronor där annat ej anges 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997<br />
Resultatinformation*<br />
Försäljning 26 302 26 649 29 200 33 273 36 700 33 589 36 922<br />
varav i Sverige 969 1 463 1 415 1 837 2 202 1 869 1 967<br />
Rörelsens kostnader - 26 416 - 27 759 - 28 922 - 30 833 - 32 775 - 31 122 - 34 717<br />
Övriga rörelseintäkter/kostnader – netto 238 213 427 151 75 407 799<br />
Resultat från intresseföretag - 907 – – – – – - 55<br />
Rörelseresultat - 783 - 897 705 2 591 4 000 2 874 2 949<br />
Finansiella intäkter och kostnader – netto - 299 - 988 - 1 158 - 714 - 611 - 462 - 843<br />
Resultat efter finansiella intäkter och kostnader - 1 082 - 1 885 - 453 1 877 3 389 2 412 2 106<br />
Skatter – 86 333 - 7 - 570 - 1 301 - 701 - 583<br />
Resultat efter skatt - 1 168 - 1 552 - 460 1 307 2 088 1 711 1 523<br />
Extraordinära kostnader – netto efter skatt — - 52 – – – – –<br />
Minoritetsintressens andel i resultatet 17 7 – - 28 - 30 - 19 35<br />
Årets resultat - 1 151 - 1 597 - 460 1 279 2 058 1 692 1 558<br />
Balansinformation*<br />
Immateriella anläggningstillgångar 883 1 072 2 284 1 793 1 374 1 261 1 291<br />
Materiella anläggningstillgångar 11 369 11 266 11 862 11 092 11 264 12 541 13 631<br />
Finansiella anläggningstillgångar 1 170 1 651 1 452 1 348 1 212 1 063 1 185<br />
Varulager 9 426 9 435 9 220 8 606 8 972 9 476 9 924<br />
Kortfristiga fordringar 6 099 6 382 6 841 7 517 7 276 7 352 8 478<br />
Kortfristiga finansiella tillgångar 3 823 3 075 2 692 2 356 2 897 2 091 3 931<br />
Summa tillgångar 32 770 32 881 34 351 32 712 32 995 33 784 38 440<br />
Eget kapital 9 542 8 215 8 289 9 183 10 122 11 310 12 588<br />
Avsättningar för pensioner och sjukvårdsförmåner 4 209 4 781 6 326 6 260 6 089 6 030 6 171<br />
Avsättningar för skatter 1 348 1 172 1 370 1 386 1 420 1 701 1 642<br />
Övriga avsättningar 2 622 3 415 3 258 2 159 2 377 2 130 2 981<br />
Långfristiga lån (inklusive konvertibla lån) 4 443 6 517 7 044 4 954 4 584 4 846 6 538<br />
Övriga avsättningar och långfristiga skulder<br />
inklusive minoritetsintressen 1 046 1 146 1 123 948 935 362 359<br />
Kortfristiga lån 4 978 3 258 2 228 2 047 1 715 1 693 1 853<br />
Övriga kortfristiga skulder 4 582 4 377 4 713 5 775 5 753 5 712 6 308<br />
Summa skulder och eget kapital 32 770 32 881 34 351 32 712 32 995 33 784 38 440<br />
Nyckeltal (i procent där annat ej anges) *<br />
Avkastning på totalt kapital - 0.3 - 1.1 3.6 9.1 13.2 9.9 9.1<br />
Avkastning på sysselsatt kapital - 0.4 - 1.5 5.0 13.0 19.0 14.7 13.0<br />
Avkastning på eget kapital - 9.9 - 16.1 - 5.1 13.4 19.4 15.9 13.0<br />
Vinstmarginal - 0.3 - 1.3 4.2 9.4 12.4 10.0 9.0<br />
Kapitalomsättning, ggr 0.84 0.84 0.86 0.97 1.07 0.99 1.00<br />
Andel eget riskbärande kapital 33.4 28.6 23.9 28.1 31.9 35.8 37.8<br />
Soliditet 29.6 25.3 24.5 28.5 31.2 34.3 33.5<br />
Investeringar och personal<br />
Investeringar i materiella anläggningstillgångar 1 778 1 121 933 1 356 2 296 2 710 2 664<br />
varav i Sverige 129 140 238 293 427 655 918<br />
Forsknings- och utvecklingskostnader 538 473 552 542 598 751 757<br />
Patent - antal förstagångsansökningar 97 85 57 59 65 130 146<br />
Medelantal anställda 45 285 46 672 39 439 40 072 42 641 42 451 41 863<br />
varav i Sverige 4 500 6 871 5 975 6 282 6 418 6 348 6 290<br />
Registrerat antal anställda 31 december 52 469 45 151 41 394 41 732 43 754 43 123 43 241<br />
Löner och lönebikostnader 11 279 11 845 12 277 12 869 13 744 13 066 13 708<br />
varav i Sverige 1 488 2 377 1 979 2 117 2 361 2 464 2 507<br />
Utveckling per produktområde *<br />
Försäljning<br />
Rullningslager ** 24 347 22 690 24 767 28 168 31 003 29 204 31 991<br />
Tätningar** – – 2 752 3 099 3 456 3 125 3 779<br />
Verktyg 1 978 1 731 – – – – –<br />
Specialstål – 3 076 2 891 3 758 4 168 3 271 3 391<br />
Övrigt och elimineringar ** - 23 - 848 - 1 210 - 1 752 - 1 927 - 2 011 - 2 239<br />
Rörelseresultat<br />
26 302 26 649 29 200 33 273 36 700 33 589 36 922<br />
Rullningslager ** - 866 - 668 690 1 904 3 198 2 482 2 294<br />
Tätningar** – – 189 261 307 242 377<br />
Verktyg 25 10 – – – – –<br />
Specialstål – - 345 - 166 289 439 153 242<br />
Övrigt och elimineringar ** 58 106 - 8 137 56 - 3 36<br />
- 783 - 897 705 2 591 4 000 2 874 2 949<br />
* Tidigare publicerade siffror har omräknats på grund av ändrade redovisningsprinciper i koncernen samt omarbetats i<br />
enlighet med nya <strong>Årsredovisning</strong>slagen (1995:56).<br />
** Tidigare publicerade siffror har omräknats för att överensstämma med den aktuella organisationen.<br />
72
Ordbruk i <strong>SKF</strong>s värld<br />
Auto-Balancing En balanseringsenhet<br />
där fria kulor automatiskt motverkar obalansen<br />
och därmed minskar vibrationerna<br />
i t ex handverktyg, tvättmaskiner, centrifuger<br />
och elmotorer.<br />
Axiallager Kul- eller rullager avsett för<br />
axiell belastning.<br />
Axiell belastning Belastning i axelns<br />
längdriktning (jfr radiell belastning).<br />
CARB Ny rullagertyp som klarar både<br />
snedställning av axeln och förskjutning i<br />
axelns längdriktning och som dessutom är<br />
kompakt. Dessa egenskaper har tidigare<br />
inte kunnat kombineras i ett och samma<br />
lager.<br />
Cylindriskt rullager (CRB) Rullager med<br />
cylindriska rullar.<br />
Elastomerer Syntetiskt gummi.<br />
Eftermarknaden De kunder som köper<br />
lager för att i sin tur sälja dem vidare som<br />
reservdelar, t ex distributörer (jfr OEMkunder).<br />
Hjullagerenhet (HubUnit/ THBU)<br />
Lättmonterad, kompakt lagerenhet för<br />
hjulen på person- eller lastbilar.<br />
Hållare Komponent i lagret som håller<br />
isär rullkropparna så att de inte stöter ihop<br />
med varandra när lagret roterar. Hållaren<br />
tillverkas oftast av stål, men även mässing-<br />
eller plasthållare förekommer.<br />
Koniskt rullager (TRB) Lager med<br />
koniska rullar.<br />
Kullager Lager där rullkropparna är kulor.<br />
Kan ha en eller flera rader med kulor.<br />
Lager Komponent som monteras i maskiner<br />
och andra produkter för att minska<br />
friktionen mellan rörliga delar. De flesta<br />
lager nuförtiden är rullningslager som<br />
består av en innerring, en ytterring, ett<br />
antal rullkroppar (kulor eller rullar) mellan<br />
inner- och ytterringen samt en hållare.<br />
De flesta lager görs av stål.<br />
Lagerenhet Produkt där lagret har byggts<br />
ihop med andra komponenter till en enhet.<br />
Lagret är smort för hela sin livstid.<br />
Lagerhus Produkt i vilken ett rullningslager<br />
monteras. Lagerhuset skyddar och<br />
stödjer lagret. Tillverkas i gjutgods eller<br />
plast och används i t ex fläktar och<br />
pappersmaskiner.<br />
Ledtid Tiden från beställning av råmaterial<br />
till leverans av färdigt lager.<br />
Light trucks Amerikanskt begrepp för fordon<br />
alltifrån jeepar och skåpbilar till lätta<br />
lastbilar.<br />
Nålrullager (NRB) Lager med smala,<br />
långa, cylindriska rullar. Används där<br />
utrymmet är begränsat, t ex i växellådor.<br />
OEM-kunder Original Equipment Manufacturers<br />
– de kunder som köper lager för<br />
att bygga in dem i sina egna produkter,<br />
t ex tillverkare av bilar, köksutrustning,<br />
maskiner (jfr eftermarknaden).<br />
Oljefilm Det mycket tunna skikt av olja<br />
(bara någon tusendels millimeter) som<br />
hindrar rullkropparna i ett lager att få<br />
metallisk kontakt med ytter- eller innerringen.<br />
Oljetätningar Gemensamt namn på tätningar<br />
som används vid oljesmörjning.<br />
Precisionslager Lager för verktygsmaskiner<br />
med mycket höga varvtal och noggrannhetskrav.<br />
Finns t ex i spindelenheter.<br />
Radiallager Kul- eller rullager avsett för<br />
radiell belastning.<br />
Radialtätning Typ av oljetätning.<br />
Radiell belastning Belastning vinkelrätt<br />
mot axelns längdriktning (jfr axiell belastning).<br />
Rullager Lager där rullkropparna är rullar.<br />
Kan ha en eller flera rader med rullar.<br />
Rullkroppar Benämning på de kulor eller<br />
rullar som finns i ett lager.<br />
Rullningslager Gemensamt namn för<br />
kul- och rullager.<br />
Rullningslagerstål Speciellt stål med<br />
mycket hög renhet avsett för rullningslager.<br />
Sensor Elektrisk givare som känner av<br />
varvtal, hastighet, temperatur, etc. Ingår i<br />
t ex hjullagerenheter och vissa spårkullager.<br />
Sfäriskt lager Kullager (SABB) eller rulllager<br />
(SRB) där ytterringens bana är en<br />
del av en sfär, vilket betyder att lagret kan<br />
anpassa sig till snedställning av axeln.<br />
<strong>SKF</strong> grundades på Sven Wingquists revolutionerande<br />
uppfinning av det dubbelradiga,<br />
sfäriska kullagret.<br />
<strong>SKF</strong> Engineering & Research Centre<br />
B.V. (ERC) <strong>SKF</strong>s forskningsanläggning i<br />
Nederländerna.<br />
Spindelenhet Komplett lagerenhet med<br />
precisionslager för verktygsmaskiner.<br />
Sport utility vehicles Robusta, oftast fyrhjulsdrivna,<br />
fordon (t ex jeepar) som tidigare<br />
användes i mer extrema sammanhang, men<br />
som tack vare bekvämare, lättare modeller<br />
numera har personbilskomfort. Kan räknas<br />
in i gruppen light trucks.<br />
Spårkullager (DGBB) Lager där kulorna<br />
löper i spår i inner- och ytterringen. Lagret är<br />
ett radiallager men kan även ta viss axiell<br />
belastning. Används t ex i elektriska motorer.<br />
Stötdämpartätning Tätningsring som är<br />
speciellt anpassad för den belastning som<br />
en stötdämpare utsätts för, d v s korta stötrörelser<br />
i axelns längdriktning.<br />
Svängkranslager Stort rullningslager för<br />
t ex kranar och tunnelborrningsmaskiner.<br />
Kan vara flera meter i diameter.<br />
Syrgashyvel En maskin som med hjälp av<br />
en syrgasbrännare avverkar det yttersta<br />
materialskiktet på stålämnet.<br />
Total Quality Management (TQM)<br />
Kvalitetskoncept inom <strong>SKF</strong> som omfattar<br />
såväl produktion och produkter som människor,<br />
service och attityder.<br />
Trouble-Free Operation (TFO) Ett av <strong>SKF</strong><br />
utvecklat koncept vars syfte är att ge kunden<br />
så bekymmersfri drift som möjligt. Konceptet<br />
är ofta skräddarsytt för kunden och innefattar<br />
produkter och service, underhållsprodukter,<br />
utbildning, övervakningsutrustning etc.<br />
TUBEARING Enklare variant av rullager för<br />
mindre krävande användningsområden, t ex<br />
kundvagnar i butiker och stormarknader och<br />
rullatorer.<br />
Tätning Komponent av gummi eller stål<br />
som monteras mellan inner- och ytterringen i<br />
ett lager eller vid sidan av lagret, runt axeln,<br />
för att förhindra att smörjmedel läcker ut och<br />
att smuts tränger in. De lager som inte har<br />
tätningar är ofta inbyggda i t ex ett tätat<br />
lagerhus. Tätningar används även i många<br />
andra sammanhang (se t ex Ventilskafttätning,<br />
Stötdämpartätning).<br />
Valsning Metod att bearbeta stålet för att få<br />
fram önskade produkter (stång, tråd, plåt,<br />
rör)<br />
Valsverk Produktionsanläggning för valsning<br />
av stål (se ovan).<br />
Ventilskafttätning Tätningsring runt ventilskaften<br />
i förbränningsmotorer som stryker av<br />
och doserar oljan till ventilerna.
Finansiell ordlista<br />
Avkastning Återbäring, i form av t ex<br />
utdelning eller ränta, på investerat<br />
kapital.<br />
Break-even punkt Försäljningsvolym<br />
där intäkter och kostnader är lika stora,<br />
dvs ett nollresultat uppstår.<br />
Cash management Styrning av företagets<br />
betalningsströmmar samt företagets<br />
val av förvaltningsformer för överskottslikviditet.<br />
Derivatinstrument En säkerhet vars<br />
värde bestäms av exempelvis en underliggande<br />
valutakurs eller räntesats. Se<br />
även Terminskontrakt.<br />
Emission Ett företag erbjuder nya aktier<br />
för försäljning.<br />
FIFO (Först In Först Ut) Metod som<br />
används av <strong>SKF</strong> för att räkna fram vilka<br />
produkter som finns i lager vid lagervärdering,<br />
jfr LIFO (Sist In Först Ut).<br />
Intresseföretag Företag i vilka <strong>SKF</strong>koncernen<br />
äger mellan 20 och 50<br />
procent av rösterna, och där man har ett<br />
betydande inflytande.<br />
Kassaflöde Ett företags betalningsöverskott/underskott<br />
från löpande verksamhet.<br />
Konvergenskrav EUs krav på medlemsländerna<br />
för att de skall få bli medlemmar<br />
av den Europeiska Monetära<br />
Unionen (EMU).<br />
Konvertibelt lån En skuldförbindelse<br />
som det är möjligt att antingen<br />
konvertera till aktier, eller lösa in.<br />
Kostnadseffektivitet I koncernen pågår<br />
kontinuerligt ett arbete med att eliminera<br />
icke värdehöjande aktiviteter, samt standardisera<br />
kvarvarande aktiviteter, för att<br />
bidra till hög lönsamhet och effektivitet.<br />
Kreditrisk Risk att låntagaren helt eller<br />
delvis inte fullgör sina ränte-, amorterings-<br />
eller återbetalningsförpliktelser.<br />
Latent skatt Genom skillnader mellan<br />
bokföringsmässiga och skattemässiga<br />
värderingar av tillgångar och skulder<br />
skapas latenta skatteskulder och skattetillgångar,<br />
vilka representerar framtida<br />
skattebetalningar.<br />
Pris och mix Volymförändring mellan<br />
olika kundsegment med olika prisnivåer.<br />
Ränterisk Risk för kapitalförlust på en<br />
placering i ett räntebundet instrument till<br />
följd av en förändring av räntan.<br />
Rating Officiell bedömning av ett<br />
företags framtida betalningsförmåga<br />
utförd av ett värderingsinstitut på uppdrag<br />
av långivare.<br />
Redovisningsprinciper Principer som<br />
fastställer hur specifika transaktioner<br />
skall redovisas.<br />
Riskbärande kapital Investerat kapital i<br />
ett företag såsom aktier och eget kapital.<br />
Risklimiter Största accepterade förlustrisk<br />
enligt fastställd riskpolicy.<br />
Rörelseresultat Resultat genererat från<br />
ett företags rörelseverksamhet, dvs<br />
rörelsens intäkter reducerat med<br />
rörelsens kostnader (kostnad för sålda<br />
varor samt administrations- och försäljningskostnader).<br />
Samriskbolag Två eller flera bolag<br />
startar ett nytt bolag tillsammans i vilket<br />
de delar risk i förhållande till t ex kapitalinsatsen.<br />
Sale/lease back Transaktion där en tillgång<br />
(t ex en fastighet) säljs, för att<br />
genast hyras tillbaka av den ursprungliga<br />
ägaren.<br />
SFAS Redovisningsrekommendationer<br />
utfärdade av en amerikansk institution,<br />
U.S. Financial Accounting Standards<br />
Board.<br />
Soliditet Andel av ett företags finansiering<br />
som är eget kapital, dvs som inte<br />
finansieras med lånade medel.<br />
Sysselsatt kapital Värdet av ett<br />
företags tillgångar, netto med avdrag för<br />
icke räntebärande skulder.<br />
Säkra Transaktion som görs i syfte att<br />
fastställa (låsa) värdet av en tillgång/<br />
skuld eller placering/lån alternativt en<br />
framtida betalningsström.<br />
Terminskontrakt Ett derivatinstrument<br />
vilket innebär att koncernen åtager sig<br />
att köpa eller sälja en viss tillgång<br />
(exempelvis vara eller valuta) till en viss<br />
kurs på ett visst datum. Åtagandet är<br />
tvingande för koncernen.<br />
Verksamhetsår Verksamhetsår är den<br />
period för vilket resultatet för verksamheten<br />
mäts. För <strong>SKF</strong> är ett verksamhetsår<br />
samma som ett kalenderår.<br />
Volatilitet En statistisk funktion som<br />
mäter förändringsbenägenheten på<br />
priset för en vara.<br />
U.S. GAAP Amerikanska redovisningsprinciper.
Ekonomisk information och rapportering<br />
AB <strong>SKF</strong> publicerar följande ekonomiska rapporter under<br />
verksamhetsåret 1998:<br />
Bokslutskommuniké för 1997 . . . . . . . . . . . . . . . .30 januari<br />
Rapport över första kvartalet 1998 . . . . . . . . . . . . . .24 april<br />
Rapport över första halvåret 1998 . . . . . . . . . . . . . . .15 juli<br />
Rapport över första tre kvartalen 1998 . . . . . . . .21 oktober<br />
<strong>SKF</strong>s årsredovisning för 1997 publiceras måndagen den<br />
16 mars.<br />
Rapporterna finns på svenska och engelska och kan<br />
beställas från<br />
<strong>SKF</strong> Group Communication<br />
415 50 Göteborg<br />
tfn 031-337 19 88, fax 031-337 17 22<br />
<strong>SKF</strong>s finansiella rapporter finns också på Internet<br />
http://www.skf.<strong>com</strong><br />
Dessutom sammanställs Form 20-F, en årlig rapport som<br />
insänds till Securities and Exchange Commission i USA.<br />
Bolagsstämma<br />
Ordinarie bolagsstämma hålls på <strong>SKF</strong> Kristinedal, Byfogdegatan<br />
4, Göteborg, fredagen den 24 april 1998 kl 15.30.<br />
Aktieägare som vill delta i stämman skall<br />
dels vara registrerad i aktieboken som förs av<br />
Värdepapperscentralen, VPC AB, senast tisdagen<br />
den 14 april,<br />
dels anmäla sig till bolaget under adress AB <strong>SKF</strong>, Group<br />
Legal, 415 50 Göteborg, senast kl 12.00 tisdagen<br />
den 21 april. Anmälan kan också göras per telefon<br />
031-337 24 36.<br />
Vid anmälan uppges namn, adress, telefon- och personnummer<br />
samt aktieinnehav.<br />
Aktieägare som har sina aktier förvaltarregistrerade genom<br />
banks notariatavdelning eller enskild fondhandlare, måste<br />
för att äga rätt att delta i stämman tillfälligt låta inregistrera<br />
aktierna i eget namn hos VPC. Omregistreringen skall vara<br />
verkställd senast tisdagen den 14 april.<br />
Utbetalning av utdelning<br />
Som avstämningsdag har styrelsen föreslagit den 29 april.<br />
Under förutsättning att bolagsstämman beslutar i enlighet<br />
med förslaget, beräknas utdelningen komma att sändas ut<br />
av VPC den 7 maj.<br />
Andelsägare i <strong>SKF</strong> Allemansfond<br />
Andelsägare i <strong>SKF</strong> Allemansfond är välkomna att närvara<br />
vid bolagsstämman, dock utan rösträtt. Anmälan görs per<br />
telefon 031-337 24 36 senast kl 12.00 måndagen den<br />
20 april.<br />
<strong>SKF</strong> Miljöredovisning 1997<br />
<strong>SKF</strong>s miljöredovisning, som distribueras tillsammans med<br />
årsredovisningen, ger en utförlig beskrivning av koncernens<br />
miljöarbete under året.
Aktiebolaget <strong>SKF</strong>, 415 50 Göteborg<br />
Telefon 031-337 10 00, fax 031-337 28 32, http://www.skf.<strong>com</strong>