Programtidning, Östersjöfestivalen 2008 (pdf) - Sveriges Radio
Programtidning, Östersjöfestivalen 2008 (pdf) - Sveriges Radio
Programtidning, Östersjöfestivalen 2008 (pdf) - Sveriges Radio
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ild: johan ljungström/sr<br />
BerWaLdHaLLen<br />
Lördag 30 augusti kl 18.00<br />
Mariinskijteaterns orkester<br />
Valery gergiev dirigent<br />
rodion sjtjedrin (f 1932)<br />
skälmvisor<br />
Konsert nr 1 för orkester<br />
peter tjajkovskij (1840–1893)<br />
ur nötknäpparen<br />
paus<br />
nikolaj rimskij-korsakov<br />
(1844–1908)<br />
scheherazade, op 35<br />
- Havet och Sinbad sjöfararens skepp<br />
- Sagan om Prins Kalender<br />
- Den unge prinsen och den unga prinsessan<br />
- Festen i Bagdad och skeppsbrottet<br />
Presentatör: Maria Eby von Zweigbergk<br />
Konserten direktsänds i SR P2 och EBU<br />
Ungefärlig konserttid: 2 tim<br />
NÖTKNäppARE,<br />
SKälMAR Och<br />
SINbAD SJÖFARAREN<br />
Med magi, fantasi och spänning ingjuter den ryska<br />
folksagan goda värderingar i barnen och ger tröst och<br />
hopp om en rättvisare värld. Musiken ger sagan liv, doft<br />
och färg med sina rika klanger.<br />
Rodion Sjtjedrin var en av Sovjetepokens<br />
mest framgångsrika och accepterade<br />
tonsättare. Liksom Sjostakovitj gick Sjtjedrin<br />
en ständig balansgång för att vara accepterad<br />
Zoch kunna utöva sitt yrke, och samtidigt<br />
ärlig. ”Vi lever i en tid när det inte bara<br />
finns en sanning”, sa han en gång. Han har<br />
komponerat allt från kammarmusik till opera,<br />
med särskild tonvikt på dans. Skälmvisor<br />
(1963) är hans första konsert för orkester<br />
och bygger på kända ryska folkmelodier<br />
och s.k. ”tjastusjkor”, rysk folkdiktning med<br />
”humor, ironi och en skarp satir över status<br />
quo, dess försvarare och ’folkets ledare’.<br />
Även så mäktiga och fruktade namn som<br />
Marx, Lenin och Stalin har blivit förlöjligade i<br />
en ’tjastusjka’”, säger Sjtjedrin.<br />
Peter Tjajkovskij tyckte ofta att det verk<br />
han arbetade med just i stunden var hans<br />
”bästa någonsin”. Om publiken sen var av<br />
annan uppfattning, sjönk han i djupa tvivel.<br />
Hans andra balett, Törnrosa, blev svalt<br />
mottagen av publiken på Mariinskijteatern,<br />
liksom Svansjön några år tidigare. Men<br />
chefen för teatern beställde ännu en<br />
balett, och föreslog E.T.A. Hoffmanns nya<br />
Nötknäpparen och Råttkungen. Till en början<br />
var Tjajkovskij inte alls entusiastisk över<br />
temat och även långt efter uruppförandet<br />
kunde han tycka att historien saknade<br />
dramatik och känslomässig nerv. Men även<br />
Valery Gergiev Mariinskijteaterns orkester<br />
om Tjajkovskij den gången var kritisk själv,<br />
har eftervärlden utnämnt Nötknäpparen<br />
till den kanske mest älskade baletten över<br />
huvud taget.<br />
Berättelsen är den fantasifulla sagan<br />
om Clara som får en nötknäppare i julklapp,<br />
och som tack för att hon hjälper honom<br />
i slaget mot Råttkungen, blir förd till<br />
Sötsakernas land.<br />
Nikolaj Rimskij-Korsakov läste Tusen<br />
och en natt och såg genast för sig<br />
en orkestersvit i fyra satser, som ”ett<br />
kalejdoskop av sagobilder och figurer av<br />
orientalisk karaktär”. Bakgrunden till de<br />
många fantastiska sagorna är berättelsen<br />
om sultanen, som tror att alla kvinnor<br />
är trolösa. Därför svär han att han ska<br />
döda var och en av sina hustrur på själva<br />
bröllopsnatten, så de inte ska hinna få en<br />
chans att svika honom. Men Scheherazade<br />
överlistar honom genom att berätta sagor<br />
för honom varje natt. Och varje gång<br />
gryningen närmade sig, slutade hon just där<br />
det var som mest spännande. På så sätt<br />
blev sultanen tvungen att låta henne leva,<br />
för att få höra fortsättningen. Efter 1000 och<br />
en natt tar han tillbaks sitt grymma löfte och<br />
Scheherazade får leva.<br />
Scheherazade hade premiär i S:t<br />
Petersburg i november 1888.<br />
bild: sr bild<br />
uNGA TAlANGER FRåN<br />
TJAJKOvSKIJKONSERvATORIET<br />
Sedan två år tillbaka ger <strong>Östersjöfestivalen</strong> unga talanger<br />
från Tjajkovskijkonservatoriet i Moskva möjligheten att få<br />
möta andra mer erfarna musiker och ny publik i ett<br />
större sammanhang.<br />
onsdag 27 aug<br />
Medborgarhuset Trappan,<br />
Vällingby kl 19.00<br />
frédéric chopin (1810–1849)<br />
Polonäs Ass-dur<br />
pablo de sarasate (1844–1908)<br />
Introduktion och Tarantella<br />
takashi yoshimatsu (f 1953)<br />
Fuzzy bird sonat<br />
béla bartók (1881–1945)<br />
Rumänska danser<br />
sergej rachmaninov (1873–1943)<br />
Elegi<br />
franz liszt (1811–1886)<br />
Rapsodi nr 2<br />
francis poulenc (1899–1963)<br />
Sonat för klarinett och piano<br />
a sjalov<br />
Fantasi över den ryska folksången<br />
”Folket klandrar mig”<br />
manuel de falla (1876–1946)<br />
Spansk dans<br />
mario castelnuovo-tedesco (1895–1968)<br />
Fantasi över teman ur operan<br />
”Barberaren i Sevilla”<br />
alexander tsygankov (f 1942)<br />
Variationer över den zigenska sången<br />
“Mar djandja”<br />
igor frolov (f 1937)<br />
Skämt<br />
rysk folkvisa<br />
Gårdfarihandlaren<br />
Ksenija Berjozina Aleksej Michajlenko<br />
Torsdag 28 aug<br />
sofia kyrka kl 20.00<br />
maurice ravel (1875–1937)<br />
Undine<br />
alexander tsygankov (f 1942)<br />
Rapsodi över ryska teman<br />
robert muczynski (f 1929)<br />
Time Pieces<br />
johann sebastian bach (1685–1750)<br />
Adagio och fuga<br />
rodion sjtjedrin (f 1932)<br />
Imitation av Albeniz<br />
maurice ravel (1875–1937)<br />
Scarbo<br />
serban nikifor<br />
Sarnuch för klarinett solo<br />
sergej rachmaninov (1873–1943)<br />
Vokalis<br />
fritz kreisler (1875–1962)<br />
Liebesleid, Wienermarsch<br />
alexander tsygankov (f 1942)<br />
Fantasi över den ryska folksången<br />
”Belolitsa – kruglolitsa”<br />
(Flickan med runt, ljust ansikte)<br />
pablo de sarasate (1844–1908)<br />
Navarra<br />
igor frolov (f 1937)<br />
Skämt<br />
rysk folkvisa<br />
Gårdfarihandlaren<br />
TJaJKoVsKiJenseMBLen<br />
Ksenija Berjozina violin<br />
aleksej Michajlenko klarinett<br />
Jevgenij Voltjkov domra<br />
darja Karpljuk domra<br />
Vladimir rumjantsev piano<br />
Fredag 29 aug<br />
årsta Folkets Hus,<br />
årsta torg kl 19.00<br />
frédéric chopin (1810–1849)<br />
Ballad nr 4, f-moll<br />
sergej rachmaninov (1873–1943)<br />
Romans från öster<br />
a rosenblad<br />
Fantasi över teman av Rimskij-Korsakov<br />
francis poulenc (1899–1963)<br />
Sonat for violin och piano<br />
antonio bazzini (1818–1897)<br />
Gnomernas ringdans<br />
vladimir blok<br />
Toccata<br />
sergej tanejev (1856–1915)<br />
Canzona för klarinett och orkester<br />
22 – östersjöfestivalen <strong>2008</strong> For english summary see page 28-32<br />
For english summary see page 28-32<br />
östersjöfestivalen <strong>2008</strong> – 23<br />
a. byzov<br />
”Sja, sjtil”<br />
igor frolov (f 1937)<br />
Melodi<br />
alexander tsygankov (f 1942)<br />
Introduktion och Csardas<br />
Jevgenij Voltjkov<br />
Darja Karpljuk<br />
niccoló paganini (1782–1840)<br />
Karneval i Venedig<br />
ryska folkvisor<br />
Månsken<br />
Gårdfarihandlaren<br />
Vladimir<br />
Rumjantsev