1977 nr 298.pdf - BADA - Högskolan i Borås
1977 nr 298.pdf - BADA - Högskolan i Borås
1977 nr 298.pdf - BADA - Högskolan i Borås
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Balzac Honord de<br />
-3<br />
I Xatazina Medici tar Balzac upp samma historiska htciadelse som sin sdida<br />
Edérimée i Bartolomeinatten. Bägge sätter in denna hbdelse I. den historiska<br />
predestinationen. Katazina 1,Iedici är också, ett swx p& adelsmen Vignys<br />
angreps pil Richelieus centralisering av makten, Blzcbc menade, att Kata-<br />
rina Kedicis liksom senare SLclielieus stravaylden att ena nationen är n&- ,<br />
got lowäxt. Katarina är religiöst indifferent. 2em1es st5llningstagii~~de<br />
för kaholiker~iz, 'E3artolomeinattenc iscensättande liksom hennes övriga<br />
politiska &.tioner ar alla ett resultat av hennes s-tr5tvzn ztt staka<br />
konaas &t,<br />
Balzacs syn p& Betazina Nedici tir den numera i frmsk lzistorieundervianiag<br />
allmänt vedertagnas Katarina - sJiilv religiöst tolerant - offrade huge-<br />
notterna för den nationella enigheten.<br />
Jämförelser Im göras nellan Christopher i Katarina ;a;edici och huvud-<br />
personen i Scotts Taverly. B&da sviker sitt pati. Christopher - som<br />
representera borgarst%ndet - länmr de ref omnerta ocS blir, katolik.<br />
Den franska borgarklassen f örblir ju ocksa katolsk.<br />
Bartolomeinattens pxoblematik %terupprepas enligt alzac under Robespierre<br />
och i l630 respektive 1548 &s revolutioner. Balzac anviinder sig ELTT k%da<br />
nis t ariska personer, me2 endast antydningsvis, '%omsen kan inte tilliit a<br />
rn ,;tar ~catalf annat än i förbi~%ende. Därför fyemtr;lder aldrig Cro<strong>nr</strong>rell,<br />
gal. 11, :.kria Stuart, Lmvig ):i, Slisabeth, RicI~,rd Le joldi j&ta - alia<br />
deusss stor2 ~ersoxlighetex soa ge<strong>nr</strong>ens s hpre (:;alter dcutt) st511f p&<br />
scenen - mmt än under ett C;go:iblick eller vid sjllvz u2plösningen; be-<br />
rgttargn Xter dramat vzndra. Tran mot dem sh son ~Gdol:orna och &adel-<br />
serm i doras scen tid mdrzc?e, (Balzac i Revue 3misicnne, 25 juli i 840)<br />
1 Katarim I:Iedici var den stora oriska geatzlterr 3a3ltoloqeinatten.<br />
Liksom Berthold Brecht vZl jer Balzac at t ai?vbda sig 'av o lm tidsplm:<br />
beriittelsms tid och nutid.<br />
gaterim Lledici -har av vissa litteraturkritiker ~ ~ ~ s c-a t t s livlös vid<br />
sidma av J)mzs -.De tre musketbrema. Andra me-, att d 'Artegna31 Er en<br />
figur, men Christopher $k en 1ra&tcär, att Balzacs moraliska frågestXL1-<br />
ningca p% ett helt annat satt angh oss än vad de fsrni~a hedersfr&gorna<br />
hos Dunas gör. Jm ?,lyrdal anser dock a-t;% boken bör stiillns undan " ty<br />
slutsat s em är vidriga.''