Älskar rastlösheten - V-Tab
Älskar rastlösheten - V-Tab
Älskar rastlösheten - V-Tab
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Chefen<br />
Journalistförbundets tidning juni 2011<br />
#2<br />
i<br />
fokus<br />
<strong>Älskar</strong><br />
<strong>rastlösheten</strong><br />
Karin Magnusson om att vara chef på kvällstidning s. 4<br />
En chef<br />
– flera<br />
uppdrag s.12<br />
rollbyte<br />
Återvände<br />
– som<br />
reporter s.8<br />
reflektion<br />
Så chefar<br />
du bäst på<br />
distans s.14
intro<br />
Vardag<br />
på olika sätt<br />
Du har varit borta en dag. När<br />
du är tillbaka väntar hundra<br />
mejl i inkorgen, som du inte<br />
hunnit kolla av i mobilen. Telefonsvararen<br />
blinkar ilsket och i<br />
almanackan finns flera mötestider<br />
inplanerade.<br />
Så ser det ut för många av oss.<br />
Frida Boisen, som blivit chefredaktör<br />
för två tidningar, berättar<br />
i det här numret om hur hon<br />
organiserar vardagen.<br />
Vi har också tittat närmare på<br />
några andra varianter av chefskap.<br />
Ingrid Thörnqvist är chefen<br />
som leder medarbetare på<br />
distans. Lena Styren sätter ihop<br />
en tillfällig redaktion som hon<br />
sedan lämnar. Karin Magnusson<br />
gick från public service till<br />
chefsjobb i kvällstidningsvärlden.<br />
Och hur resonerade Niclas<br />
Brunell? Han är chefen som<br />
kom på kollisionskurs med sin<br />
redaktion och slutade, för att<br />
senare återvända till samma redaktion<br />
som reporter. Läs hans<br />
råd till chefer som växlar roll.<br />
PS: Tipsa gärna om vad du vill läsa i<br />
Chefen i Journalisten. Mejladressen<br />
är: chefen@journalisten.se.<br />
chefen<br />
i Journalisten<br />
Redaktör<br />
Qia Rindevall,<br />
08-613 75 16, qr@journalisten.se<br />
Layout<br />
Julia Nilsson<br />
08-613 75 22, jn@journalisten.se<br />
Ansvarig utgivare<br />
Helena Giertta<br />
08-613 75 15, hg@journalisten.se<br />
Medverkande i detta nummer:<br />
Johan Bergmark, Claes Blom, Anna de<br />
Lima Fagerlind, Hanna Lundquist, Börge<br />
Nilsson, Tomas Ohlsson.<br />
Postadress: Box 1116, 111 81 Stockholm<br />
Tryckeri: V-tab, 2011<br />
Utgivning: 4 nr/år<br />
Annonser: Ad4You Media,<br />
Filippa Widman, 08-556 950 44<br />
Omslagsfoto: Tomas Ohlsson<br />
2 chefen i Journalisten ■ juni 2011<br />
Fler kvinnor i toppen<br />
■ Andelen kvinnor bland toppcheferna<br />
i Sveriges största medier har på elva år<br />
ökat från 23 till 38 procent, visade en<br />
undersökning i Journalisten (3/11). Att<br />
fler mediechefer är kvinnor tycks dock<br />
inte ha satt avtryck i medieinnehållet.<br />
Enligt den världsomspännande studien<br />
Global Media Monitoring Project<br />
har andelen kvinnor i svenska medier de<br />
senaste tio åren bara ökat med en procentenhet<br />
(till 32 procent), medan den<br />
globalt har ökat med sju procentenheter<br />
(till 24 procent).<br />
”Chefredaktörsåren lärde mig hur viktigt det är att<br />
medarbetare får nya uppgifter: det ger dem själva<br />
en stöt, det ger en stöt åt den krets dit de kommer,<br />
nya magnetmönster uppstår.”<br />
Bo Strömstedt i boken Löpsedeln och insidan - en bok om tidningen och livet.<br />
Fråga coachen<br />
■ Coachen Ulrica Ambjörn svarar på frågor om<br />
ledarskap. Har du en fråga? Mejla till: chefen@journalisten<br />
? Jag har hållit<br />
utvecklingssamtal<br />
med mina sex medarbetare.<br />
Då framförde några av<br />
dem kritik mot mitt sätt att<br />
leda redaktionen. Det<br />
handlade bland annat om<br />
att jag var odemokratisk<br />
och ”styrde med hela<br />
handen” men det var svårt<br />
att få dem att ge några<br />
konkreta exempel. Jag<br />
blev ganska överraskad<br />
eftersom ingen sagt något<br />
till mig tidigare (jag har<br />
varit chef här i tre år). Vad<br />
ska jag göra? i svåra<br />
stunder funderar jag på att<br />
hoppa av som chef.<br />
! Jag tycker att det var<br />
klokt av dig att be dina<br />
medarbetare om konkreta exempel.<br />
Utan exemplifiering<br />
blir den feedback du fått otydlig<br />
och svår att agera konstruktivt<br />
på.<br />
Du bör alltså upprepa din<br />
48år.<br />
Vid den åldern står du på toppen av din<br />
karriär om du är chef, enligt Sveriges<br />
största arbetslivspanel, Manpower Life.<br />
Enligt samma panel toppar chefers karriär<br />
fyra år senare än anställdas.<br />
önskan samtidigt som du<br />
förklarar att det är nödvändigt<br />
om ni ska komma vidare.<br />
Om dina medarbetare inte<br />
kan ge dig historiska exempel<br />
så be dem att ge dig feedback<br />
på direkten nästa gång de<br />
tycker att du agerar odemokratiskt.<br />
Ge dig tid att lyssna<br />
uppmärksamt på de exempel<br />
du får och fråga också om<br />
hur medarbetaren upplevde<br />
situationen. Försäkra dig om<br />
att du förstått genom att åter-
KvaliTeT påverKar inTe lön<br />
n Kopplingen mellan resultat, prestation och lön<br />
är svag tycker 48 procent av tillfrågade chefer i en<br />
undersökning som chefsorganisationen Ledarna<br />
gjort. Nästan hälften, 47 procent, av de tillfrågade<br />
cheferna uppgav att kvaliteten i ledarskapet har liten<br />
eller ingen betydelse för löneutvecklingen.<br />
Två mediechefer<br />
på TopplisTa<br />
n Två mediekvinnor finns med i<br />
listan över de 30 högst rankade<br />
i Framtidens kvinnliga ledare<br />
2011, korade av Ledarna och<br />
Shortcut. På 28e plats återfinns<br />
Karin Pettersson, politisk chefredaktör<br />
för Aftonbladet och på<br />
29e plats nisha besara, chef för<br />
Arena medier och chefredaktör<br />
för Dagens arena.<br />
vill jobba Till 69<br />
n Chefer är mer positiva, än allmänheten<br />
generellt, till regeringens<br />
förslag att ge anställda<br />
rätt att arbeta fram till 69 års<br />
ålder, visar en undersökning från<br />
AMF och Novus. 43 procent av<br />
cheferna är mycket positiva eller<br />
positiva. Men bara 28 procent av<br />
allmänheten vill ha möjlighet att<br />
jobba till 69 års ålder.<br />
koppla det du hört: ”Om jag<br />
hört rätt så…”. Försök undvika<br />
att omedelbart värdera och gå i<br />
försvar, utan be istället om att<br />
få återkomma när du hunnit<br />
smälta informationen.<br />
Som medarbetare behöver<br />
vi förstå vilket sammanhang<br />
vi verkar i. Chefens uppgift<br />
är att leda och fördela arbetet.<br />
Var därför tydlig med vad organisationens<br />
övergripande<br />
uppdrag och mål är och vad de<br />
innebär för redaktionen som<br />
NR 28<br />
NR 29 Foton tomas oHlsson<br />
helhet, men också vilka krav<br />
du ställer på enskilda medarbetare.<br />
Berätta hur ramarna<br />
för inflytande ser ut – skapa<br />
klarhet i vad som är förhandlingsbart<br />
och vad som inte är<br />
det. I de fall du eller ledningen<br />
fattar beslut som till sin natur<br />
är odemokratiska kan du välja<br />
att inhämta gruppens synpunkter.<br />
Du kan från början<br />
klargöra att beslutet är fattat<br />
(oavsett om du själv fattat det<br />
eller om du är ledningens för-<br />
2 tips för chefen<br />
ny bok<br />
KoKboK för chefer &<br />
vanligt folK<br />
astrid boisen<br />
(Hoi Förlag)<br />
n Det här är<br />
en liten kulinarisk<br />
bok<br />
med 47 recept<br />
för att<br />
utvecklas<br />
som ledare.<br />
Konsulten<br />
Astrid Boisen<br />
delar med sig av erfarenheter<br />
från sin egen chefskarriär<br />
inom bland annat Volvo<br />
och Previa. Sammanfattningsvis<br />
handlar det om självinsikt,<br />
reflektion och kommunikation.<br />
Astrid Boisen anser bland annat<br />
att man för att leda andra<br />
måste förstå sig själv och<br />
att kommunikation inte bara<br />
handlar om att prata själv utan<br />
minst lika mycket om att<br />
lyssna på andra. Mycket av<br />
kunskaperna finns att hämta i<br />
andra ledarskapsböcker, men<br />
för den som har ont om tid och<br />
bara vill läsa lättsamt skrivna,<br />
korta kapitel fungerar Astrid<br />
Boisens kokbok bra.<br />
Qia rindevall<br />
”Utan exemplifiering blir den<br />
feedback du fått otydlig och<br />
svår att agera konstruktivt på.”<br />
längda arm), men att du är öppen<br />
för dialog kring eventuella<br />
konsekvenser och hur de kan<br />
hanteras.<br />
Att oönskade beslut väcker<br />
motstånd behöver du som<br />
chef vara förberedd på så att du<br />
kan stå kvar och möta medarbetarnas<br />
reaktioner. Vid svåra<br />
beslut och förändringar är det<br />
viktigt att du själv får stöd och<br />
kan hämta kraft och få råd från<br />
någon i din omgivning.<br />
ulrica ambJörn<br />
på webben<br />
www.motivation.se<br />
n Nya ledarskapssajten Motivation.se<br />
vill motivera och<br />
inspirera chefer genom att ge<br />
verktyg inom olika nyckelområden<br />
som planering, kommunikation<br />
och coachning.<br />
Motivation.se har också engagerat<br />
en rad skribenter och<br />
experter som ska bidra med<br />
artiklar och svara på läsarnas<br />
frågor.<br />
Surfar man på sajten hittar<br />
man artiklar av bland andra<br />
före detta journalisten, numera<br />
PRkonsulten Peter Karaszi<br />
och Carin Fredlund, marknadsekonom<br />
och journalist.<br />
Många av texterna på sajten<br />
är dock osignerade. Jag hade<br />
gärna velat veta vilka som står<br />
bakom dem.<br />
Qia rindevall<br />
juni 2011 n chefen i Journalisten 2
4 chefen i Journalisten ■ juni 2011<br />
”Kvällstidningarna har en<br />
utpräglad prestationskultur<br />
medan public service är<br />
mer av en reflektionskultur.”
Humor, värme, höga förväntningar. Det är viktiga<br />
delar i Karin Magnussons ledarskap. Själv hade<br />
hon aldrig strävat efter att bli chef – men var mer<br />
än redo när frågan kom.<br />
Karin Magnusson var egentligen på väg<br />
bort från kulturjournalistiken när Jan<br />
Helin en vinterdag 2008 ringde och frågade<br />
om hon ville bli Aftonbladets nya<br />
kulturchef. Hon hade då programlett<br />
och producerat kulturprogram på Sveriges<br />
Radio och Sveriges Television i närmare<br />
15 år, och ville nu röra sig mot samhällsfrågor<br />
och nyheter. Och chef hade<br />
hon varken varit eller funderat på att bli.<br />
Ändå var svaret självklart.<br />
– Det är inte ett jobb man kan tacka<br />
nej till. Det skulle jag inte ha gjort, aldrig,<br />
konstaterar hon när vi ses i ett anonymt<br />
konferensrum i Schibstedhuset<br />
vid Kungsbron i Stockholm.<br />
Karin Magnusson, däremot, är allt<br />
annat än omärklig. Under skolgången<br />
i småländska Västervik var hon en okej<br />
elev men en populär kamrat och gruppmänniska,<br />
och i yrkeslivet har hon lätt<br />
fått rollen som informell ledare. Hon säger<br />
att det nog är bra att personer av hennes<br />
sort också får formellt ansvar.<br />
Men även om hon kände sig redo inne-<br />
TexT hanna lundquist FoTo tomas ohlsson<br />
bar chefskapet förstås en stor förändring.<br />
– Det var nytt och jävligt spännande.<br />
Jag har alltid jobbat i situationer som har<br />
krävt mycket eget ansvar, som har krävt<br />
att man levererar och är pålitlig. Men att<br />
få budgetansvar och att leda och fördela<br />
arbetet också för andra var nytt.<br />
Som chef, numera för debattredaktionen,<br />
får hon odla sitt människointresse.<br />
Men framför allt lockar det större inflytandet<br />
över den journalistiska produkten.<br />
Karin Magnusson är idédriven och<br />
gillar att sträckan från tanke till genomförande<br />
nu är så mycket kortare. Hon är<br />
rastlös också, typen som alltid springer<br />
i rulltrappor. Det gör att hon känner sig<br />
hemma på Aftonbladet.<br />
– Det finns ett temperament här som<br />
passar mig väldigt bra, en rastlöshet och<br />
en framåtrörelse. Jag tror att mina gamla<br />
kolleger på radion kanske inte blev så<br />
förvånade över att det var just jag som<br />
hamnade här.<br />
Mötet med kvällstidningen efter 15<br />
intervjun<br />
”Vi utvärderar<br />
hela tiden, lägger ner<br />
och gör om”<br />
år på public service blev starkt – och en<br />
större resa än den att få arbetsledaransvar.<br />
– Kvällstidningarna har en utpräglad<br />
prestationskultur medan public service<br />
är mer av en reflektionskultur. Det är<br />
den stora skillnaden. Jag hade aldrig jobbat<br />
i en kultur där man mäts – och här<br />
mäts allt, hela tiden.<br />
Ledarskapsstilarna skiljer sig också<br />
åt. Karin Magnusson beskriver kvällstidningen<br />
som mer hierarkisk och med<br />
chefer som är mer engagerade i vardagsprocesserna,<br />
i kontrast till radions gördet-själv-kultur.<br />
– I public service kunde man puttra på,<br />
och utvärdering och feedback var inte<br />
särskilt prioriterat. Här utvärderar man<br />
hela tiden, lägger ner och börjar om.<br />
Måste man som chef driva medarbetarna<br />
hårdare i den kommersiella miljön?<br />
– Det som är bra med en prestationskultur<br />
är att man inte vill misslyckas.<br />
Kvällstidningarna lockar till sig ess; folk<br />
här är oerhört kompetenta, oerhört skickliga<br />
yrkesmänniskor. Man är beredd att<br />
begå små stordåd i vardagen, det gäller på<br />
alla nivåer. Det finns en förväntan om att<br />
människor ska jobba hårt, som självklart<br />
kommer från oss chefer också.<br />
Även på det sättet går Aftonbladet och<br />
Karin Magnusson hand i hand. Hon har<br />
själv alltid jobbat hårt – eller trott att hon<br />
juni 2011 n chefen i JournalisTen 5
gjort det, tills hon kom till Aftonbladet –<br />
och anser att människor mår bra av att ha<br />
förväntningar på sig.<br />
– Jag väntar mig att folk gör sitt bästa.<br />
Men jag är också mån om att ha ett<br />
bra klimat. Som en idérik person förväntar<br />
jag mig att människor runt omkring<br />
mig är delaktiga i den kreativa processen.<br />
Den kan bara uppstå om det på riktigt<br />
är en tillåtande miljö. Humor och<br />
värme är oerhört viktigt i grupper som<br />
jobbar kreativt.<br />
Karin Magnusson beskriver sig som<br />
en problemlösande chef som får saker<br />
gjorda. Hon är otålig – ibland en svaghet<br />
– och gillar förändringsprocesser.<br />
Därför var det med stor entusiasm som<br />
hon våren 2008 tog sig an uppdraget att<br />
göra om Aftonbladets kultursidor. Det är<br />
också så hon förklarar att hon redan efter<br />
ett år på kulturchefsposten hoppade av<br />
och blev debattchef: Aftonbladet behövde<br />
banta med uppemot 100 anställda,<br />
nya nyckelpersoner behövdes på olika<br />
platser på redaktionen, och debattmaterialet<br />
hade inte gjorts om på länge.<br />
– Jag hade precis gjort ett framgångsrikt<br />
förändringsarbete med kulturmaterialet<br />
och fick frågan om jag kunde tänka<br />
mig att göra samma sak med debattmaterialet.<br />
Jag kunde inte säga nej till det<br />
heller. Det hängde också ihop med min<br />
tidigare rörelse, att jag var på väg bort<br />
från kulturen, säger hon.<br />
ÓJobbet Šr ett av mina<br />
absolut starkaste intressen,<br />
jag vill kunna fortsŠtta<br />
lŠnge. Man mŒste lŠra<br />
sig sŠga nej.Ó<br />
Ommöbleringen – biträdande kulturchefen<br />
Åsa Linderborg tog Magnussons<br />
plats – gav upphov till spekulationer om<br />
en konflikt mellan dem.<br />
– Åsa Linderborg är en person som jag<br />
verkligen uppskattar. Vi jobbar mycket<br />
ihop och hon är en otroligt stark och bra<br />
och viktig person för Aftonbladet. Sedan<br />
kan man tycka att konstruktionen med två<br />
chefer på en så liten avdelning som kulturen<br />
kanske inte var helt rätt prioriterat.<br />
Både Åsa och jag är personer med starka<br />
talanger. Dem ska man sätta på rätt ställe.<br />
Både professionellt och privat har de<br />
senaste åren inneburit stora förändringar<br />
i Karin Magnussons liv. Som en följd<br />
av det har hon jobbat aktivt med sig själv,<br />
6 chefen i JournAlisten n Juni 2011<br />
Karin Magnusson om...<br />
... tidigare erfarenheter av chefer: Jag<br />
har alltid haft lätt för att samarbeta, även<br />
med chefer, och har haft en positiv syn på<br />
chefskap. De bra cheferna har varit inspirerande,<br />
tillåtande, stadiga. Människor man<br />
har kunnat lita på och med bra omdöme.<br />
... avskräckande exempel: Chefer som<br />
inte är mottagliga för kritik. Jag är inte så<br />
förtjust i koleriska personer, människor som<br />
skapar rädda organisationer. Eller chefer<br />
som inte backar upp en. Men det där är ju<br />
människor som inte fått så mycket stöd<br />
själva och inte kunnat växa och utvecklas.<br />
... att det aldrig varit ett mål att bli<br />
mellanchef på AB: Det är väldigt få saker<br />
i mitt liv som jag har planerat. Jag har nått<br />
brytpunkter hela tiden då jag varit tvungen<br />
att ta beslut, då har jag gått på känsla, jag<br />
har en stark intuitiv magkänsla.<br />
och bland annat insett att hon måste lära<br />
sig sortera i sysslorna, säga nej till sidouppdrag<br />
och avsätta tid för reflektion om<br />
hon ska hålla. För det vill hon göra.<br />
– Jobbet är ett av mina absolut starkaste<br />
intressen, jag vill kunna fortsätta<br />
länge. Men här är det på riktigt så att<br />
man måste lära sig säga nej, för det finns<br />
ingen bortre gräns för hur mycket nytt<br />
vi kan göra, hur mycket bra idéer vi kan<br />
få och genomföra. Det är en trevlig och<br />
omättlig best.<br />
Som chef har hon inte bara ansvar för att<br />
själv behålla ”sans och balans”, utan också<br />
för medarbetarnas arbetsbörda. Men<br />
den är enklare att hålla koll på, menar hon.<br />
– Det är alltid lättare att se problem hos<br />
andra: ”Vet du, det där med att läsa mejl<br />
halv fyra på morgonen, det är ingen bra<br />
idé”.<br />
Hon tror på systematiska medarbetarsamtal<br />
och håller månatliga ”check ups”<br />
med de tre anställda på debattredaktionen,<br />
där de går igenom arbetssituationen<br />
och vilka förväntningar de har på varandra.<br />
Privat umgås hon inte med kollegerna,<br />
men hon är tacksam varje dag hon går till<br />
jobbet:<br />
– De jag jobbar med är Sveriges smartaste<br />
och roligaste människor, jag har oerhört<br />
stor respekt för dem. Vi skulle kunna<br />
flippa hamburgare ihop och ändå få en<br />
toppendag på jobbet. Det är en starkt energigivande<br />
miljö. Det är jag stolt över att<br />
jag bidrar till, för det kommer inte av sig<br />
självt. n<br />
...sin arbetsdisciplin<br />
och<br />
jobbglädje:<br />
Jag gillar verkligen<br />
att jobba.<br />
Det mest osannolika<br />
i mitt liv<br />
skulle förmodligen<br />
vara att jag<br />
växlade ner, flyttade<br />
till Gotland<br />
och började<br />
dreja.<br />
KOMMER INTE ATT HÄNDA<br />
... att lära sig säga nej: Man blir lätt ett<br />
självspelande piano om man är en person<br />
som säger ja hela tiden. Jag har blivit<br />
bättre på att skala bort och hitta kärnpunkterna<br />
som jag måste vårda för att<br />
fungera som människa, mamma, medarbetare<br />
och chef.<br />
FOtO SCAnpix<br />
ÓJag vŠntar mig att folk<br />
gšr sitt bŠsta. Men jag Šr<br />
ocksŒ mŒn om att ha ett<br />
bra klimat.Ó<br />
På jobbet & utanför<br />
styrkor som chef:<br />
idérik, får saker gjorda, inte rädd för förändringar,<br />
problemlösare.<br />
svAgheter:<br />
Otålig. Kan gå för snabbt på lösningarna<br />
och vara dålig på att hålla i och jobba igenom<br />
idéer. Dokumentation finns det nog<br />
människor som är bättre på än vad jag är.<br />
DrivkrAft:<br />
Få andra att tycka det är lika roligt att jobba<br />
som jag tycker. Lyfta och förädla idéer<br />
och andra människors potential.<br />
hämtAr krAft:<br />
Familjen, träning, vänner, musik. Rider en<br />
gång i veckan, det håller jag hårt på.<br />
chef JAg BeunDrAr:<br />
ingen speciell. ingemar Stenmark sa i<br />
Mästarnas mästare att man aldrig ska kopiera<br />
någon rakt av utan ta det bästa från<br />
flera. Klokt. Vi har ett väldigt bra chefskollektiv<br />
på Aftonbladet och alla har sina specifika<br />
talanger att lära sig och inspireras av.
FAKTA KARIN MAGNUSSON<br />
Ålder: 39 år<br />
Karriär: Debattchef på Aftonbladet<br />
sedan juni 2009. Kulturchef AB maj<br />
2008-maj 2009. Sveriges Radio 1992-<br />
2008, bland annat som redaktör på<br />
Kulturnytt och programledare i Kulturfredag<br />
och programledare i P3s<br />
kulturprogram Flipper. Hon har också<br />
varit programledare i Sveriges Television,<br />
bland annat för Kulturnyheterna<br />
och Gomorron Sverige, och frilansat för<br />
tidningar och tidskrifter.<br />
”De jag jobbar med är Sveriges<br />
smartaste och roligaste människor.<br />
Vi skulle kunna flippa<br />
hamburgare ihop och ändå få<br />
en toppendag på jobbet.”
ollbyte<br />
Tvättade<br />
av sig<br />
chefsrollen<br />
Som chef bad han om ursäkt för ett<br />
inslag när kommunledningen klagade<br />
och hamnade på kollisionskurs<br />
med sin redaktion. Nu är Niclas Brunell<br />
tillbaka på SVTs Värmlandsnytt<br />
i Karlstad — som reporter och programledare.<br />
Tittarna har inte kunnat undgå att lägga<br />
märke till den nye, ambitiöse reportern<br />
och programledaren.<br />
Vad de kanske inte vet är att de ser stationens<br />
omstridda före detta chef som<br />
kommit tillbaka till sin gamla arbetsplats<br />
där han nu stortrivs. Och att kollegerna<br />
stortrivs med honom.<br />
Den här dagen är Niclas Brunell programledare<br />
för morgonsändningarna.<br />
Han sänder tre och en halv minut tio över<br />
sju, tio över åtta och tio över nio. Sedan<br />
gör han ett inhopp i Gomorron Sverige.<br />
Sändningsproducenten Sven Olsson<br />
tycker det går bra att arbeta ihop med sin<br />
gamla chef.<br />
– Han nollställde allt och blev bara en<br />
arbetskamrat. Det var nog förutsättningen<br />
för att det skulle fungera, säger Sven.<br />
Fast det var många som lyfte på ögonbrynen<br />
och undrade hur det här skulle<br />
sluta när Niclas Brunell kom tillbaka till<br />
Värmlandsnytt i januari 2010.<br />
I Journalistens artikel om konflikten<br />
kring den omstridda ursäkten 2007 citeras<br />
redaktören Cathrine Magnusson som<br />
var mycket kritisk till stationschefens beslut.<br />
Nu kommer hon förbi i korridoren när<br />
Niclas Brunell är klar med en sändning.<br />
Cathrine Magnusson är gruppchef för<br />
programledarna.<br />
8 chefen i Journalisten ■ juni 2010<br />
Niclas 3 råd<br />
till chefer som återväNder<br />
i blåställ<br />
1Visa ödmjukhet inför vad du själv och<br />
andra presterar. Inse att du är plötsligt<br />
inte bäst på någonting och att dina<br />
gamla chefskunskaper inte är mycket<br />
värda.<br />
Visa tydligt att du inte är chef längre.<br />
2 Fokusera på vad du själv gör, på kärnan<br />
i ditt nya jobb.<br />
3 Försök att få en period där du gör något<br />
helt annat så du slipper komma<br />
direkt från chefskapet. Ett litet glapp ska<br />
man inte underskatta.<br />
– Vi bytte roller. Han var min chef och<br />
nu är jag hans, säger hon.<br />
Finns det inget gammalt som spökar?<br />
– Absolut inte. Han är en positiv injektion,<br />
en positiv kraft som vill utveckla jobbet,<br />
säger Cathrine Magnusson.<br />
Niclas Brunell berättar hur han tappade<br />
lusten några månader efter konflikten<br />
med sin redaktion.<br />
– Jag mådde inte bra i jobbet, kände inte<br />
att det var kul längre, och tog ett ganska<br />
förutsättningslöst prat med min chef Janne<br />
Hermansson. I februari blev det officiellt<br />
att jag skulle sluta och rekryteringen<br />
inleddes.<br />
Men den gick inte så snabbt.<br />
– Jag fick vara kvar i nio månader till<br />
och göra ytterligare en omgång uppsägningar.<br />
Ångrar du ursäkten?<br />
Foto börge nilsson<br />
”Det var bra för mig att<br />
få en tid utanför huset<br />
och det var bra för huset<br />
att få en tid utan mig.”<br />
avsminkad chef.<br />
För att kunna börja<br />
om på sitt gamla<br />
jobb har niclas<br />
Brunell fått skrapa<br />
av sig all gammal<br />
chefshistoria.<br />
Kvar finns de rena<br />
yrkeskunskaperna<br />
och att varje dag<br />
försöka göra så bra<br />
jobb som möjligt<br />
tillsammans med<br />
sina gamla medarbetare.<br />
NYA CHEFEN:<br />
”Han är en positiv injektion,<br />
en positiv kraft som<br />
vill utveckla jobbet.”<br />
Cathrine Magnusson,<br />
som tidigare hade Niclas Brunell<br />
som chef och nu är hans chef.<br />
– Nej, det vet jag inte. Man gör så gott<br />
man kan i varje situation och man gör det<br />
i en roll, som en karaktär. En del beslut<br />
blir bra, en del blir mindre bra.<br />
Niclas Brunell blev utredare och pro-
jektledare för Sverigedesken vars mål<br />
var att knyta ihop alla lokala redaktioner<br />
inom Sveriges Television.<br />
Han hade arbetsplatsen i Stockholm.<br />
Det lade grunden till den lyckade återkomsten.<br />
– Det var bra för mig att få en tid utanför<br />
huset och det var bra för huset att få<br />
en tid utan mig.<br />
Projektledarjobbet tog slut, veckopendlandet<br />
slet på Niclas Brunell och familjen<br />
och att flytta var inget alternativ.<br />
Kvar hade han sin tjänst på Värmlandsnytt.<br />
Efter hand triggade han igång sig för att<br />
med liv och lust gå in i det nya jobbet på<br />
sin gamla arbetsplats.<br />
”Uxxxxxxxxxxxxx<br />
xxxxxxxxxxxxxxx<br />
xxxt.”<br />
De gamla erfarenheterna var plötsligt<br />
inget värda, det visste han.<br />
Det hade gått mer än ett decennium sedan<br />
han var ute med en reportermikrofon.<br />
Programledare hade han aldrig varit.<br />
Han var inte bäst på någonting.<br />
Så han satsade på att utvecklas genom<br />
att suga åt sig så mycket han kunde av<br />
sina gamla medarbetares kunskaper.<br />
– Det är helt fantastiskt. Jag har fått tillbaka<br />
glädjen i att berätta en historia och<br />
jag har själv blivit lite överraskad av hur<br />
roligt det varit.<br />
Han satte upp två mål för sig själv.<br />
– För det första ska det vara roligt att se<br />
på det jag gör, det ska vara kvalitet i ny-<br />
KOLLEGAN:<br />
”Han nollställde allt och<br />
blev bara en arbetskamrat.<br />
Det var nog förutsättningen<br />
för att det<br />
skulle fungera.” Sven Olsson,<br />
sändningsproducent,<br />
Värmlandsnytt<br />
hetsarbetet. För det andra ska det vara roligt<br />
att arbeta med mig.<br />
Samtidigt förklarade han tydligt redan<br />
från början för sin nya chef och sina ar-<br />
juni 2011 n chefen i Journalisten 9
”Folk som ser mig i dag ser<br />
en ny och gladare människa<br />
som har mycket roligare på<br />
jobbet än han hade förr.”<br />
betskamrater att han nu helt skulle koncentrera<br />
sig på sin egen prestation. Han<br />
skulle göra sitt jobb så bra som möjligt<br />
men inte ta något gammalt chefsansvar.<br />
Frank Stenström, den reporter som<br />
gjorde inslaget som Niclas Brunell bad<br />
om ursäkt för, är intake i dag och planerar<br />
morgondagens sändning.<br />
Så snart Niclas Brunell är klar och avsminkad<br />
är Frank Stenström och rycker<br />
i honom. Nu vill han ha en match! Det<br />
står ett löjligt litet pingisbord i hallen en<br />
trappa upp och det brukar bli två, tre omgångar<br />
pingis per dag när de jobbar ihop.<br />
Efteråt säger Frank Stenström:<br />
– Det har fungerat jättebra från första<br />
stund. Jag trodde inte det skulle bli så<br />
oproblematiskt att ha honom som jämställd<br />
kollega.<br />
Redaktionen har skiljt på sak och person<br />
och tagit emot Niclas Brunell på ett<br />
bra sätt. Det är viktigt.<br />
– Men grunden är att han själv gått in i<br />
det nya jobbet så ambitiöst och förutsättningslöst.<br />
Det finns ingenting av att försöka<br />
leva på gamla meriter för att han varit<br />
chef, säger Frank Stenström.<br />
Sådant inger respekt.<br />
– Och folk som ser mig i dag ser en ny<br />
och gladare människa som har mycket roligare<br />
på jobbet än han hade förr, säger<br />
Niclas Brunell.<br />
BÖrGe nilsson<br />
10 chefen i Journalisten ■ juni 2010<br />
ny niclas. Här är<br />
den nya niclas<br />
Brunell som inte är<br />
chef på Värmlandsnytt<br />
utan reporter<br />
och programledare.<br />
Han är mycket<br />
gladare än gamla<br />
Chefsniclas.<br />
två raka segrar. ett par, tre matcher om dagen kan<br />
det bli nu när de är arbetskamrater. Den här gången<br />
vinner niclas (till höger) i två raka set. när han som<br />
chef tagit avstånd från Franks inslag hade det inte<br />
känts lika bra med en match.<br />
FAKTA NICLAS BRUNELL<br />
Ålder: 40 år<br />
Karriär: Praktiserade på SVTs Striptease<br />
när han gick Journalisthögskolan i Göteborg<br />
och fick sommarjobb på Uppdrag granskning<br />
1997. Vikarierade på Aktuellt och TVsporten<br />
vid OS i Nagano. Var researcher och<br />
projektledare på TV4 Nyheterna 1998-2002.<br />
Redaktionschef på Värmlandsnytt från april<br />
2002 till oktober 2008. När han bett att få<br />
sluta blev han utredare och projektledare för<br />
Sverigedesken 2008-2009. Tillbaka på Värmlandsnytt<br />
som reporter och programledare<br />
från januari 2010.<br />
Foto börge nilsson
Gästchefen<br />
claes blom<br />
Vad skiljer Sköna hem<br />
från Hus & hem?<br />
Alla som jobbar som journalist<br />
vet att det är ett typiskt<br />
tyck-yrke.<br />
Inom andra verksamheter<br />
handlar det mer ofta om rätt<br />
eller fel. Det finns till exempel fel, och<br />
rätt sätt att sätta ihop en Volvobil, eller<br />
blanda till ett patenterat läkemedel.<br />
Men det finns mer än 100 olika sätt att<br />
vinkla en artikel. Och tusen olika sätt att<br />
skriva den på.<br />
Inom magasinsvärlden, där jag är<br />
verksam, är tyck-aspekten troligen ännu<br />
viktigare än inom dagspress/traditionell<br />
nyhetsjournalistik.<br />
Magasinsjournalistiken drivs ju i<br />
mind re utsträckning av att spegla ett<br />
händelseförlopp, till exempel i samhället,<br />
politiken eller ekonomin. I stället<br />
handlar det om det ganska luddiga begreppet<br />
”livsstil”. Det kan vara mode,<br />
inredning, relationer, psykologi eller<br />
hälsa. Det är ”mjuka värden”, och det<br />
redaktionella innehållet styrs av läsarnas<br />
(förmodade) behov och önskningar. Eller<br />
i alla fall en teori om dessa.<br />
Om man bortser från rena faktafel,<br />
och uppenbara övertramp när det gäller<br />
pressetik, så är att jobba med magasin<br />
en fråga om åsikter. Många olika åsikter.<br />
Medarbetarnas olika åsikter, och chefens.<br />
Åsikterna kan gälla rubriker, bilder,<br />
artiklar, layout… I stort sett allt. Och<br />
åsikter saknas sällan.<br />
Och hur bedömer man vad som är<br />
”bra”? I min värld finns egentligen bara<br />
en adekvat mätare: säljer tidningen? Är<br />
upplagan hög/stigande? Vill läsarna ha<br />
det vi producerar?<br />
Min uppgift som chef är att göra en<br />
tidning som blir köpt och läst. Givetvis<br />
”Tonläget är helt avgörande.<br />
Därför måste jag som chef vara<br />
väldigt duktig, och aktiv, när det<br />
gäller att kommunicera ut bilden<br />
av läsarna, och magasinets ’röst’<br />
till medarbetarna.”<br />
ska den vara intressant, inspirerande,<br />
tänkvärd, rolig etc. Men alla de bedömningarna<br />
är ju synnerligen subjektiva.<br />
Så hur ska man vara en bra och tydlig,<br />
entusiasmerande chef för alla sina medarbetare<br />
i en situation där det inte finns<br />
något rätt eller fel, men hundra olika alternativa<br />
sätt att utföra en uppgift?<br />
Om jag tar exempel från den tidning<br />
där jag är chef nu, Sköna hem. Är den<br />
här inredningsbilden snygg? Är det här<br />
hemreportaget inspirerande? Är det för<br />
trendigt? För smalt? För avancerat? Är<br />
det tråkigt? Intetsägande? Mossigt?<br />
Har vi för mycket vita, ljusa, typiskt<br />
skandinaviska inredningar? Eller för få?<br />
Är shabby chic-trenden över? Eller har<br />
den snarare nu nått ut till den breda allmänheten?<br />
Vill läsarna se ännu mer tapeter? Eller<br />
är det målade väggar som gäller nu?<br />
Ja, inga av de här frågorna finns det något<br />
vetenskapligt svar på. Utan man får<br />
förlita sig på att chefen/cheferna har bildat<br />
sig en adekvat och uppdaterad uppfattning<br />
om läsarna, och deras förhållande<br />
till olika ämnen och teman.<br />
För att inte de stackars medarbetarna<br />
ska bli alldels vilsna i detta tyck-träsk, så<br />
tror jag att man som chef måste vara extremt<br />
tydlig i sin vision om tidningens<br />
koncept: dessa är våra läsare. Detta är de<br />
behov vi ska fylla.<br />
Och framför allt: så här ska det se ut –<br />
så här ska det formuleras, för att det ska<br />
vara den exakta tonträffen för just det<br />
här magasinet.<br />
För vad skiljer egentligen Elle från<br />
Damernas värld? Eller Sköna hem från<br />
Hus & hem? Eller Café från King? De<br />
har ju i princip samma innehåll, kan<br />
man tycka vid ett ytligt betraktande. Så<br />
det är därför tilltalet, tonläget är helt avgörande.<br />
Därför måste jag som chef också vara<br />
väldigt duktig, och aktiv, när det gäller<br />
att kommunicera ut bilden av läsarna,<br />
och magasinets ”röst” till medarbetarna.<br />
För det är först då de har en riktig möjlighet<br />
att vara med och förverkliga chefens<br />
vision. Och de som eventuellt inte<br />
delar mina teorier och tankar, kan ta<br />
ställning, och kanske söka sig till någon<br />
annan tidning som passar bättre ihop<br />
med ens egna uppfattningar. Och förverkliga<br />
sin egen vision där. Kanske bli<br />
chef själv. Och visa den mossiga ex-chefen<br />
att man får en högre upplaga. Och<br />
faktiskt hade rätt – hela tiden.<br />
Claes Blom är chefredaktör för inredningstidningen<br />
Sköna hem.<br />
juni 2011 n chefen i Journalisten 11
fokus<br />
Flera uppdrag – samma chef<br />
Två chefer med splittrade uppdrag berättar hur de jobbar.<br />
Frida Boisen tvekade inte att ta ytterligare ett chefredaktörsjobb. Men hon gjorde en ordentlig analys av riskerna och möjligheterna.<br />
Frida Boisen:<br />
”Jag sitter inte alltid på min stol”<br />
Man kan brinna för flera projekt samtidigt<br />
hävdar Frida Boisen som sedan<br />
april sitter på två stolar, som chefredaktör<br />
för både Topphälsa och Allt om<br />
resor.<br />
Hon är känd som en entusiasmerande och<br />
entusiastisk chef. Men även för sådana<br />
brukar dygnet bara ha 24 timmar. Så Frida<br />
Boisen har lärt sig en sak – att delegera.<br />
– Redaktionen på Topphälsa har inte varit<br />
bortskämd med att jag alltid sitter på min<br />
stol. Redaktionschefen och ADn är viktiga<br />
spelare för att det ska fungera. De kör på<br />
och uppstår några problem så räknar jag<br />
med att de hojtar till så vi kan lösa det tillsammans.<br />
Det innebär inte att Frida Boisen lämnar<br />
tidningen vind för våg. Hon är med på<br />
12 chefen i Journalisten ■ JUni 2011<br />
de flesta redaktionsmöten och diskuterar<br />
innehåll och omslag. Men hon petar inte<br />
så mycket i detaljer.<br />
– Min uppgift är att förmedla tidningens<br />
värderingar och lägga grundstenarna. Redaktionen<br />
blir inte nervös för att jag inte är<br />
på plats jämt.<br />
Frida Boisen har varit chefredaktör för<br />
Topphälsa sedan i maj 2009. Nu när hon<br />
också leder Allt om resor har det blivit en<br />
del förändringar av både hennes och kollegernas<br />
arbetssituation.<br />
– Det är ju alltid så att en ny bebis tar<br />
mycket tid i början, säger Frida Boisen<br />
som har två egna barn som är 3 och 6 år.<br />
Man älskar båda två lika mycket och vill ge<br />
dem allt.<br />
Hon har insett att det inte blir lika myck-<br />
et tid för att delta i alla möten eller till eget<br />
skrivande i Topphälsa i fortsättningen. Nu<br />
får hon ägna sig åt att enbart skriva ledare i<br />
de båda tidningarna.<br />
Tidningarna får också en ny super-AD<br />
som ska ha en strategisk roll och tänka<br />
långsiktigt för båda magasinen. Frida Boisen<br />
har också fått en egen assistent som ska<br />
stötta henne så ”jag slipper ringa alla telefonsamtal<br />
själv”.<br />
tvekade du aldrig när du fick erbjudandet<br />
att också bli chefredaktör för allt om<br />
resor?<br />
– Nej, men man måste ställa sig frågan<br />
om man tror på det och om det kommer att<br />
fungera. Hur ser det ut, vilka resurser får<br />
jag? Jag gjorde en analys över styrkor, svagheter,<br />
risker och möjligheter. Det är viktigt<br />
att få upp allt på bordet.<br />
Foto tomas ohlsson
Frida Boisens huvuduppgift är att<br />
utveckla tidningarnas varumärken.<br />
Hon har bland annat, tillsammans<br />
med marknadschefen, erbjudit Topphälsas<br />
läsare möjlighet att resa till Portugal,<br />
New York och till de svenska<br />
fjällen på olika temaresor. Tidningen<br />
arrangerar också Topploppet, en<br />
löpartävling i Stockholm som lockat<br />
omkring 3 000 deltagare.<br />
– Jag reser i jobbet ungefär en månad<br />
per år. Det är ett mervärde för läsarna<br />
att tidningens chefredaktör är<br />
med och deltar i aktiviteterna, tror<br />
hon.<br />
Arbetsdagarna kan bli långa i<br />
bland, särskilt nu när den nya organisationen<br />
ska sätta sig.<br />
– Jag går oftast hem i tid men jobbar<br />
mycket hemifrån. När barnen har<br />
somnat kan det bli ett jobbpass mellan<br />
21 och 01. Det är inte så bra, men<br />
det fungerar nu, i en övergångsperiod.<br />
Hon är noga med att medarbetarna<br />
inte ska bli stressade om de får ett<br />
mejl som är daterat klockan 00:30.<br />
– Jag har sagt åt dem att de inte får<br />
känna någon press. Jag måste skicka<br />
iväg mejlen direkt när jag kommer på<br />
något för att jag inte ska glömma det.<br />
Än så länge är hon lite förtegen om<br />
vad hon vill göra med Allt om resor.<br />
– Men jag har många idéer. Även<br />
om tidningarna har helt olika målgrupper<br />
så är de ganska lika på det<br />
sättet att de vill inspirera.<br />
Därför tycker hon inte att det är så<br />
stor skillnad på att vara chefredaktör<br />
för till exempel Expressen och att vara<br />
det för de två Bonniertidningarna.<br />
Även kvällstidningen består av<br />
många olika avdelningar och bilagor<br />
och det är ingen som tycker att det är<br />
konstigt att samma chefredaktör har<br />
ansvaret.<br />
Qia rinDeVall<br />
FAKTA FRIDA BOISEN<br />
Ålder: 36 år<br />
Karriär: Journalisthögskolan i Göteborg,<br />
Göteborgs-Posten 1997, reporter, redaktör<br />
för fredagsbilagan Aveny, 1999-2000,<br />
krönikör, inrikesreporter, grävreporter,<br />
tog friår och flyttade till Stockholm,<br />
2001, expert/tyckare/krönikör/redaktör<br />
för SVT, TV4, TV3, Expressen, Stockholm<br />
City, Glamour med flera, chefredaktör<br />
Plaza Kvinna 2006-2009. Chefredaktör<br />
ToppHälsa 2009, Chefredaktör Allt om<br />
Resor + ToppHälsa 2011.<br />
Lena Styren:<br />
”Visst kan det vara sorgligt”<br />
TV-producenten Lena Styren på Meter<br />
Television är chefen som kan välja medarbetarna<br />
i sin redaktion, för att sedan<br />
lämna dem och gå vidare till nästa projekt.<br />
Lena Styrens senaste produktion var Sveriges<br />
Mästerkock i TV4. I hennes meritlista finns<br />
också program som Så ska det låta, Let’s dance,<br />
Stjärnor på is och Körslaget.<br />
Nyligen utsågs hon till Årets TV-producent<br />
av Film & TV-producenterna. I motiveringen<br />
framhölls hennes goda ledaregenskaper.<br />
Vi träffar henne på jobbet på produktionsbolaget<br />
Meter Television i Frihamnen i Stockholm.<br />
Hon är stolt och glad över priset men<br />
framhåller att varje produktion är ett lagarbete<br />
och ingen soloprestation.<br />
– Det viktigaste för mig är att alla känner<br />
sig delaktiga.<br />
Lena Styren har möjlighet att som chef<br />
själv välja sina medarbetare, de som delar<br />
hennes ambition och som passar för produktionen.<br />
Men hon skulle aldrig välja personer<br />
som har samma egenskaper som hon<br />
själv.<br />
Då är det nog inte positiv och social hon<br />
tänker på, utan kanske mer hennes otålighet.<br />
– Jag är lösningsorienterad och ser möjligheter<br />
i stället för problem. Men det kan också<br />
vara en nackdel när man leder ett team.<br />
Jag vill gå direkt på lösningen, medan många<br />
behöver få prata om problemen innan de är<br />
mogna att fundera på hur det ska lösas.<br />
FAKTA lENA STyREN<br />
Karriär: Civilekonom, pluggat på IHR,<br />
jobbat med reklamfilm i egen firma, anställd<br />
på Wegelius Television 1992, värvades<br />
till Meter Television för tre år sedan<br />
från Mastiff.<br />
när en intensiv tV-produktion är över kan det vara<br />
både sorgligt att skiljas från teamet och skönt att få<br />
gå vidare, berättar lena styren, tV-producent.<br />
Hon tror att hon uppfattas som en tydlig<br />
chef.<br />
– Med chefskapet följer ett ansvar att också<br />
berätta om jag inte är nöjd med en medarbetares<br />
prestation. Alla måste få en ny chans att<br />
visa vad de kan åstadkomma.<br />
Det roligaste hon vet är den kreativa processen,<br />
att skapa ett program från start.<br />
Det gör också att hon, när processen väl är<br />
i gång, har en tydlig vision om vad hon vill<br />
uppnå.<br />
– Men samtidigt hoppas jag att jag uppfattas<br />
som prestigelös. Jag kan lyssna och ändra<br />
mig om någon har en bättre idé.<br />
Hon ser det som en stor förmån att få jobba<br />
med det hon tycker är kul och hela tiden<br />
möta nya utmaningar. Men det gör också<br />
att hon tar på sig mycket jobb.<br />
– Arbetet är min livsstil. Men eftersom jag<br />
kan påverka min situation och jobbet är omväxlande,<br />
så upplever jag inte att det ger negativ<br />
stress.<br />
Under en produktion svetsas teamet samman<br />
för att sedan skingras när inspelningen<br />
är över.<br />
– Det är nog jobbigare för frilansarna än<br />
för mig. Jag kan gå vidare till nästa produktion.<br />
Men visst är det sorgligt att behöva<br />
skiljas från dem som jag haft kul ihop<br />
med.<br />
Samtidigt kan hon ibland tycka att det är<br />
skönt att lägga en produktion bakom sig.<br />
– När jag jobbade med Let’s dance var tolv<br />
helger inbokade för direktsändning.<br />
Qia rinDeVall<br />
juni 2011 n chefen i Journalisten 13<br />
Foto johan bergmark
eflektion<br />
Personalen<br />
finns över<br />
hela världen<br />
Att vara chef på distans är både annorlunda<br />
och krävande. SVTs utrikeschef<br />
Ingrid Thörnqvist håller nästan<br />
daglig kontakt med alla SVTs korrespondenter<br />
och vet alltid var de befinner<br />
sig. Tillgänglighet är viktigt, menar<br />
hon, men det är svårt att få tiden<br />
att räcka till.<br />
Som utrikeschef måste man alltid vara nåbar,<br />
enligt Ingrid Thörnqvist. Bara under<br />
vårt samtal ringer hennes telefon fyra gånger,<br />
och hon får flera sms.<br />
– Ursäkta, jag måste ta det här samtalet.<br />
Vi har skickat en reporter och en fotograf<br />
till Libyen, de kom precis till Misrata med<br />
en flyktingbåt, säger hon.<br />
När korrespondenterna skickas ut på<br />
jobb i Libyen eller andra farliga platser håller<br />
de tät kontakt med Ingrid Thörnqvist.<br />
De två utsända i Misrata ringer henne innan<br />
de går i land och kommer också att ringa<br />
så fort de är tillbaka på båten. Det är viktigt<br />
att Ingrid Thörnqvist hela tiden vet var de<br />
befinner sig och hur säkerhetsläget ser ut.<br />
Innan reportrarna skickas på uppdrag<br />
till konflikt- eller katastrofområden gör hon<br />
en bedömning av säkerheten utifrån den<br />
information som går att få från experter,<br />
hjälporganisationer och andra. Hon ser<br />
också till att korrespondenterna har med<br />
sig rätt utrustning, som skyddsvästar och<br />
GPS. Och det är viktigt att reportrarna lämnar<br />
sin resplan till Ingrid Thörnqvist innan<br />
de åker.<br />
– Jag vill hela tiden vara med dem, veta<br />
var de är. De får inte fatta egna beslut om<br />
att till exempel stanna kvar i Misrata, sådana<br />
beslut fattar jag tillsammans med mina<br />
chefer, säger hon.<br />
Det händer att hon får säga ifrån på skarpen<br />
till medarbetare när de vill stanna kvar<br />
på farliga platser. Men när hon väl gör det<br />
brukar det inte bli någon diskussion.<br />
– Det är sällan någon bråkar om det. De<br />
kan nog tycka att det är ganska skönt att det<br />
inte är deras beslut.<br />
Det är alltid en avvägning, om hon ska<br />
skicka folk eller inte. Å ena sidan vill hon<br />
14 chefen i Journalisten ■ juni 2011<br />
inte utsätta medarbetarna för risker, å andra<br />
sidan vill hon ha folk på plats där det händer<br />
saker.<br />
– Allra svårast är naturkatastrofer, där all<br />
infrastruktur slås ut. Då är det svårt att bedöma<br />
hur stor nyheten är, hur många som<br />
har dött, vilka risker som finns innan man<br />
skickar ned folk och hur man praktiskt kan<br />
få hem material när det inte finns el eller<br />
internet.<br />
Det värsta hon kan tänka sig är att en<br />
medarbetare dör eller blir svårt skadad<br />
och får men för livet. Attacken mot Bert<br />
Sundström i Egypten blev ett trauma för<br />
honom och hans familj men även för<br />
hela redaktionen och SVT i stort, berättar<br />
Ingrid Thörnqvist.<br />
– Det var en väldigt jobbig situation för<br />
alla, när vi inte visste hur skadad han var<br />
och om han skulle överleva. I sådana lägen<br />
får man ägna sig bara åt det, allt annat får<br />
vänta.<br />
Sedan några år tillbaka har hon drivit igenom<br />
att alla korrespondenter får en säkerhetsutbildning.<br />
I utbildningen ingår både<br />
praktiska bitar, som sjukvård, och psykologisk<br />
träning i hur man reagerar i svåra<br />
situationer.<br />
Att skicka ut reportrar till krig och katastrofer<br />
är trots allt inte huvuddelen av<br />
Ingrid Thörnqvists jobb. SVT Utrikes har<br />
nio reportrar på redaktionen i Stockholm<br />
och fem korrespondenter och fem stringers<br />
utstationerade på olika platser i världen.<br />
Ingrid Thörnqvist håller nästan dag-
lig kontakt med alla medarbetare om<br />
vilka jobb som ska göras och vart de<br />
ska åka.<br />
– Vi pratar om jobb, om hur de har<br />
det och vad som händer här på redaktionen.<br />
Korrespondenterna har ett behov<br />
av att hålla kontakt och prata om<br />
lite allt möjligt, på grund av tidsskillnader<br />
även på kvällar och helger, men jag<br />
känner inte alltid att jag hinner. Det är<br />
det svåraste, att ge så mycket tid som<br />
de behöver.<br />
Något annat som tar tid är visumansökningar,<br />
och alla andra dokument<br />
som ska fyllas i när en reporter åker<br />
iväg på ett jobb. I genomsnitt reser utrikesredaktionen<br />
till sammanlagt 70<br />
Även om jag är<br />
chef på distans<br />
känner jag mig<br />
som mittpunkten.”<br />
Vet vad det handlar om. ingrid thörnqvist har<br />
själv jobbat som utrikeskorrespondent för sVt.<br />
På 90-talet blev hon biträdande utrikeschef,<br />
2009 utrikeschef.<br />
så jobbar jag:<br />
1Jag försöker lita på mig<br />
själv och vara trygg i min<br />
roll som ledare. Jag tror<br />
att det är viktigt att utstråla<br />
trygghet.<br />
Det är viktigt att vara<br />
2 tydlig i sina budskap.<br />
Jag skickar till exempel<br />
aldrig iväg ett mejl eller ett<br />
sms utan att ha läst igenom<br />
det ordentligt för att se att<br />
det inte kan missuppfattas.<br />
Jag försöker ta den svå-<br />
3 raste frågan på skrivbordet<br />
först, då blir det lättare<br />
att handskas med resten av<br />
dagens uppgifter.<br />
4Det är viktigt att se till<br />
att alla hålls informerade.<br />
Jag försöker vara så rak<br />
som möjligt, men samtidigt<br />
empatisk och engagerad.<br />
länder per år, så det blir en hel del pappersarbete.<br />
Dessutom sköter Ingrid Thörnqvist<br />
den långsiktiga planeringen och budgeten.<br />
Det är också hon som beslutar<br />
var de fasta korrespondenterna ska finnas.<br />
I augusti flyttades Amman-kontoret<br />
till Istanbul för att Ingrid Thörnqvist<br />
ville ha en bredare bevakning av arabvärlden.<br />
Att inte kunna träffa alla medarbetare<br />
öga mot öga gör inte att Ingrid Thörnqvist<br />
känner sig mindre som en chef.<br />
– Även om jag är chef på distans känner<br />
jag mig som mittpunkten. Det är<br />
mig de ringer, och det är jag som fattar<br />
besluten, säger hon.<br />
anna de lima Fagerlind<br />
Foto tomas ohlsson<br />
Hur är det att vara<br />
cHef på distans?<br />
Cathrine Gustavsson<br />
länschef,<br />
Nerikes Allehanda<br />
– Utmaningen är att kunna coacha på<br />
avstånd, via telefon, mejl och träffar då och<br />
då. Lokalredaktörerna på NA är en väldigt<br />
självständig grupp som tar stort eget ansvar,<br />
samtidigt har de lika stort behov som alla<br />
andra medarbetare att få feedback. Då kan<br />
avståndet vara problematiskt. Det är lättare<br />
att bara sticka in huvudet på en persons rum<br />
och prata om hur det går än att göra det via<br />
telefon och mejl. Det man säger får lätt en<br />
större tyngd, bara på grund av avståndet. Det<br />
är viktigt att tänka på.<br />
Mats Åmvall<br />
ansvarig utgivare,<br />
Hälsingetidningar<br />
– Det gäller att organisera sig rätt och<br />
skaffa en bra redaktionsledning som jag<br />
har förtroende för, och som har förtroende<br />
för mig. Vi har lokala nyhetschefer på varje<br />
tidning, de har ett något större ansvar än<br />
vad nyhetschefer brukar ha. Det går inte att<br />
vara den gamla sortens chef, med regler och<br />
instruktioner. Man får jobba mer indirekt, via<br />
andra personer, och delegera mycket. Därför<br />
måste jag också vara tydlig med vad det är<br />
för typ av tidningar vi ska göra.<br />
Josefin Ziegler<br />
redaktionschef,<br />
TV4 Sverige<br />
– Att vara chef på distans är en utmaning på<br />
flera sätt. Det tar längre tid att bygga relationer<br />
och att upptäcka om något inte funkar eller<br />
är fel, och det är svårare att ge feedback.<br />
Men det finns också fördelar. Medarbetarna<br />
blir mer självständiga eftersom de inte kan<br />
fråga om precis allt, utan tar per automatik<br />
fler egna initiativ. Informationsspridning<br />
kan också underlättas när det sker via mejl.<br />
Alla får samma info vid samma tillfälle och<br />
riskerna för olika tolkningar minskar.<br />
Juni 2011 n chefen i Journalisten 15
Posttidning B-post<br />
Chefeni<br />
■ Postadress Chefen i Journalisten, Box 1116, 111 81 Stockholm ■ Tel 08-613 75 20 ■ E-post redaktionen@journalisten.se<br />
Journalistförbundet<br />
företräder alla journalister,<br />
även arbetsledare!<br />
• Vi ger information, råd och förhandlingshjälp vid behov.<br />
• Vi kan de journalistiska yrkesfrågorna, och driver dem.<br />
• Vi är både ett fackförbund och ett yrkesförbund.<br />
• Vi har bäst koll i branschen på lönestatistik för arbetsledare.<br />
• Vi har en av marknadens bästa inkomstförsäkringar med ett tak på 60.000 kr.<br />
• Vi har kollektivavtal som är anpassade för oss journalister.<br />
• Vi slår vakt om yttrandefriheten, öppenheten och den viktiga medieetiken.<br />
• Vi verkar aktivt för att påverka politiker och myndigheter.<br />
• Vi är det enda fackförbund som kan företräda och tala för alla journalister.<br />
Hjälp oss bli ännu bättre på att företräda journalister som är<br />
arbetsledare. Hör av dig till oss med förslag och synpunkter på<br />
arbetsledare@sjf.se.<br />
Läs mer på www.sjf.se