Hela tidningen - Familjehemmens Riksförbund
Hela tidningen - Familjehemmens Riksförbund
Hela tidningen - Familjehemmens Riksförbund
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Familjehemmet<br />
En tidning för och om familjevård Årgång 30 • Nr 4 • december 2012<br />
Det är så mycket jag behöver veta<br />
SKL:s rekommendationer<br />
Jag blev frisk av kärlek<br />
och fler intressanta artiklar
I detta nummer<br />
Nr 4 2012<br />
Symptom är inte alltid lika med diagnos ......... 5<br />
”Det är så mycket jag behöver veta!” ................ 6<br />
Handledning för familjehem ............................... 12<br />
SKL:s rekommendationer ........................................ 13<br />
Massmedia, vart fjärde barns placering<br />
avslutas i förtid? ..................................................... 17<br />
Jag blev frisk av kärlek! ....................................... 19<br />
Åsikter och ideér ................................................... 20<br />
Rådgivarkonferens i Södertälje ........................... 21<br />
Nu är det jul igen... ............................................... 22<br />
<strong>Familjehemmens</strong> Unga Röster (FUR) ................ 23<br />
IFCO:s europeiska konferens ............................. 24<br />
Nyheter från Världens center Kumla ....................... 25<br />
30-årsjubileum<br />
för Östergötlands länsförening ................................ 26<br />
<strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong> .......................... 27<br />
IDRE FJÄLL<br />
uthyres:<br />
8-bäddslägenheter, typ 9C,<br />
mycket hög standard och<br />
bästa läge.<br />
bertil 070-6531717<br />
bb023@telia.com<br />
www.familjehem.se<br />
Tenntrådssmyckeriet Snåret<br />
www. tenntradssmyckeriet.se<br />
2 Familjehemmet 4-2012<br />
Vill du ha bättre stöd<br />
och en högre ambitionsnivå?<br />
Bli familjehem hos oss!<br />
INOM Innovativ Omsorg är en stor organisation med<br />
flera samverkande bolag, Sociala Tjänster, Familjeforum,<br />
Södertörns Familjevård och KBT Mälardalen. Vi har ramavtal<br />
med flera av Sveriges kommuner, därför får vi förfrågningar<br />
i stort sett varje dag. Vi erbjuder kommuner allt från kortare<br />
jourhemsplaceringar till längre uppväxtplaceringar, samt<br />
kvalificerat behandlingsarbete (t.ex. MTFC) i familjehemsmiljö.<br />
Våra familjehem får arvode, omkostnadsersättning, grundutbildning,<br />
fortbildning, handledning samt möjlighet till<br />
stöd dygnet runt.<br />
Kontakta oss för med information<br />
Tel. 0200-11 53 60 eller läs mer på vår<br />
hemsida www.inom.com<br />
www.inom.com<br />
Familjehemsguiden<br />
Familjehemsguiden söker<br />
efter nya samarbetspartner,<br />
både erfarna och nya familjer.<br />
Kontakta oss gärna för mer information.<br />
Vi kan erbjuda socialtjänsten......<br />
• Rekrytering och matchning av ”vanliga” familjehem.<br />
• Stort nätverk av familjehem över hela Sverige.<br />
• Utredning av familjehem enligt Kälvesten metoden.<br />
• Förstärkt familjehemsvård.<br />
• Professionell handledning till yrkesverksamma inom<br />
psykosociala området.<br />
• Extern handledning till kommunens egna familjehem för<br />
kortare eller längre perioder efter behov.<br />
• Familjehemsguidens handledare är utbildade enligt<br />
handledarföreningens krav.<br />
Kontakta<br />
FamiljehemsGuiden<br />
www.sposit.se<br />
familjehem@telia.com<br />
Tel.vx. 0156-170 25 Box 3, 619 21 Trosa<br />
Besöksadress: Industrigatan 5, 619 33 Trosa
Ordföranden<br />
har ordet!<br />
Varje årstid har sin charm och nu är det vinter med snö som gör att<br />
det blir ljusare ute.<br />
Nu när snön lagom lagt sig mitt i Sörmland och solen tittar fram så<br />
känner jag bara hur energin rinner till.<br />
Andra lördagen i rad då två av våra biologiska barn 20 år och 24 år<br />
och de tre små som var jourplacerade hos oss för några år sedan är<br />
här hemma. Då trivs jag. För att jag vet att barnen trivs och våra biologiska<br />
barn trivs med att vi har våra extra barn, som är som dom vore<br />
våra barnbarn i familjen.<br />
När alla väl kommit ut så har lagom ett av barnen klivit på tunn is<br />
med vatten under. OK. In, av med stövlarna för så klart blev det vatten<br />
ända in och i stöveln. Men som van familj med extra kläder så har jag<br />
självklart andra kläder och extra stövlar att byta med. Väl ute och ska<br />
gå promenad, så har nästa klivit ungefär likadant. Vilken tur för henne,<br />
för hon fick gå in och sätta sig vid TV:n medan vi gick vår promenad.<br />
Med sparkåkning.<br />
Ja, så kan en dag se ut när man gläds åt några av alla de olika människor<br />
man lärt känna på grund av att vi är familjehem.<br />
Jag önskar alla en bra vinter, och är säker på att alla vi familjehem tar<br />
väl hand om våra placerade och biologiska barn. Och att familjer som<br />
känner sig osäkra söker hjälp och får hjälp för att placeringarna inte<br />
ska avslutas i förtid.<br />
Yvonne Nordström Pettersson<br />
Ordförande i <strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong><br />
Familjehemmet<br />
Ansvarig utgivare<br />
Roland Oscarsson<br />
Produktion och tryck<br />
Linderoths Tryckeri,<br />
Vingåker, tel. 0151-130 90<br />
Manusstopp<br />
Till nästa nummer: 15/2 -2013<br />
Annonspriser 2012<br />
Svartvitt<br />
Helsida 6 800:-<br />
Halvsida 3 900:-<br />
Kvartssida 2 300:-<br />
180 mm bred 35,00:-/mm<br />
85 mm bred 20,00:-/mm<br />
Priser baseras på färdigt annonsmaterial.<br />
Moms uttages ej.<br />
Annonser 0150-780 10<br />
Prenumeration<br />
400:-/år<br />
Plusgiro 86 52 68 – 7<br />
Medlemsavgift inkl. tidning<br />
375:-/år<br />
Plusgiro 86 52 68 – 7<br />
Redaktion och FR-Kansli<br />
Roland Oscarsson<br />
Stora Malmsvägen 7<br />
641 50 Katrineholm<br />
Tel. 0150-780 10, 070-516 02 33<br />
E-post: famriks@hotmail.com<br />
Hemsida:<br />
www.familjehemmensriksforbund.se<br />
Rätt adress?<br />
Har ni bytt adress så skicka både<br />
den nya och den gamla till:<br />
famriks@hotmail.com<br />
Tack på förhand!<br />
Foto<br />
Alla bilder används som illustrationer.<br />
Personerna på bilderna har<br />
ingen anknytning till ämnet om<br />
det inte står speciellt angivet.<br />
Tidningen med samtliga artiklar<br />
och annonser mm läggs också ut<br />
på FR:s hemsida:<br />
www.familjehemmensriksforbund.se<br />
ISSN 02821346<br />
Familjehemmet 4-2012 3
<strong>Hela</strong> vår sociala trygghet<br />
ARBETSMARKNAD<br />
ARBETSRÄTT<br />
BARNOMSORG<br />
BOSTADSBIDRAG<br />
FAMILJERÄTT<br />
FUNKTIONSHINDER<br />
FÖRBEHÅLLSBELOPP<br />
KRIMINALVÅRD<br />
KRONOFOGDEN<br />
MIGRATION<br />
4 Familjehemmet 4-2012<br />
ÅRSBÖCKER<br />
Social<br />
Handbok<br />
2013<br />
PENSIONER<br />
POLISEN<br />
PSYKIATRISK VÅRD<br />
RÄTTSFRÅGOR<br />
SJUKVÅRD<br />
SOCIALTJÄNST<br />
STUDIESTÖD<br />
STÖD OCH SERVICE<br />
VÅRDNAD OCH UMGÄNGE<br />
ÄLDREOMSORG<br />
Social hjälpreda och lärobok<br />
Oumbärlig för alla socialt verksamma<br />
och intresserade och som har sin givna<br />
plats på alla arbets platser och i alla hem<br />
när sociala frågor kommer på tal.<br />
Social lärobok och som underlag för<br />
skolans kurativa verksamhet.<br />
GRAFIKA FÖRLAG<br />
BOK<br />
MARKNADEN AB<br />
Box 95, 272 22 SIMRISHAMN<br />
Tel. 0414-102 52, dygnet runt<br />
Fax 0414-103 52<br />
KOMMUNAL<br />
HANDBOK 2012<br />
EU<br />
Kommunallagen<br />
Kommunvalen 2010<br />
Politikens spelregler<br />
Kommuner och landsting<br />
Regeringsformen<br />
Kommunal Handbok<br />
Bok i fickformat om den kommunala<br />
demo kratin och politikens spelregler.<br />
Politisk hjälpreda som många kommuner,<br />
landsting och politiska partier<br />
delar ut till sina politiker och tjänstemän,<br />
och vid utbildning av nyvalda.<br />
Pris: 1 ex 95:-, 10 ex. 80:-/st, 20 ex. 70:-/st.<br />
100 ex SH 50-:/st. 100 ex KH 50-:/st, exkl. moms, porto/frakt<br />
Privatpersoner: Sätt in 100:- på Pg 939620-1 eller Bg 378-0723,<br />
Bokmarknaden. Ange bokens titel, namn och adress, så kommer<br />
boken med posten.<br />
Ö. Vallgatan 6, 223 61 Lund<br />
Beställning 046-37 23 20, fax 046-37 23 60<br />
Mobil 0708-55 62 41<br />
E-post: order@bokmarknaden.com<br />
Org.nr: 556241-7385, Plusgiro: 939620-1, Bg: 378-0723<br />
– Förstärkt familjehemsvård<br />
med barnet i fokus –<br />
www.knytpunkten-familjevard.se
Symptom är inte alltid lika med diagnos<br />
Jag har personligen erfarenhet av att<br />
en flicka med AST var placerad hos<br />
oss. Vi skulle avlasta ett jourhem i<br />
två veckor, flickan blev kvar hos oss<br />
i åtta månader. Så lång tid tog det att<br />
hitta ett lämpligt hem åt henne. Det<br />
var en väldigt lärorik tid för hela vår<br />
familj.<br />
I mitt arbete har jag kontakt med<br />
en kvinna som fick sin diagnos<br />
(Asperger) i 45-års ålder. Hon är 53<br />
år idag. Hon har själv två döttrar som<br />
har samma diagnos. Hon har lärt mig<br />
så mycket om hur det är att leva med<br />
den diagnosen. Hon kan beskriva<br />
det med distans till sig själv. Hon är<br />
en helt fantastisk kvinna. Jag lär mig<br />
massor om mig själv genom att träffa<br />
henne regelbundet.<br />
Jag har kollegor som inte klarar av<br />
henne överhuvudtaget, de upplever<br />
henne som en besserwisser och rättshaverist.<br />
Hon ställer frågor för att vara<br />
säker på att hon har förstått och blir<br />
förstådd och dessa frågor anses, av<br />
Har du ...<br />
◦ engagemang<br />
◦ tid och rum<br />
◦ ordnade förhållande<br />
Tillsammans med oss kan du göra en insats<br />
Vi söker ...<br />
Stabila familjer som kan tänka sig bli familjehem<br />
för barn- ungdomar eller vuxna för längre eller<br />
kortare tid.<br />
Vi erbjuder dig ...<br />
Regelbunden utbildning och handledning. Våra<br />
konsulenter besöker dig varannan vecka och du<br />
når oss dygnet runt om du behöver råd och stöd<br />
i ditt uppdrag.<br />
Ring oss så berättar vi mer<br />
de, vara medvetet kränkande. När jag<br />
beskriver för kollegorna vad jag upplever<br />
i möten med kvinnan säger dem<br />
att det beror på att hon manipulerar<br />
mig. För mig får de gärna tro det.<br />
Idag tycker jag att det är för mycket<br />
fokus på alla diagnoser och framförallt<br />
diagnosers negativa sidor.<br />
Resurserna är kopplade till diagnosers<br />
negativa sidor. Vi ska åtgärda de<br />
negativa sidorna.<br />
Tänk om vi skulle vända på det. Vi<br />
skulle ha fokus på alla de extra förmågor<br />
de speciella personerna äger.<br />
Resurser skulle vara kopplade till att<br />
ytterligare öka och uppmärksamma<br />
de speciella förmågorna. Vi skulle<br />
uppmuntra de positiva sidorna.<br />
Jag känner en man som hade svårt<br />
att hitta sin plats i livet. Han misslyckades<br />
i skolans pedagogik, men<br />
gick ut med mycket större kunskaper<br />
än de som hade enbart MVG i betygen.<br />
Han kom inte in på gymnasiet<br />
0224 – 773 83<br />
www.fimab.nu<br />
och det individuella programmet<br />
var för luddigt och gav för lite utmaningar.<br />
Till slut i 22 års ålder fick han<br />
börja praktisera i Systembolaget. Han<br />
fick börja plocka flaskor i hyllorna.<br />
Han lärde sig snabbt och kunde snart<br />
alla artikelnummer. Han studerade<br />
kataloger och lärde sig snabbt vilket<br />
vin passade till de olika maträtterna.<br />
Han ville inte ha direkt kontakt<br />
med kunderna, men delade med sig<br />
av sina kunskaper till de latare kollegorna.<br />
Han hittade sin plats. Han<br />
blev anställd och jobbar sedan 11 år<br />
i samma butik.<br />
I vårt hem har vi alltid försökt ”klä<br />
av” alla diagnoser. Jag själv är uppvuxen<br />
i en liten by där alla bybor<br />
fyllde en funktion. Alla fick finnas<br />
och behövdes i byn. Vi hade bland<br />
annat en läkare, präst, lärare, alkoholist,<br />
krigsveteran, som levde ut<br />
sina trauman med jämna mellanrum<br />
och en kvinna som hade flera<br />
speciella förmågor. Hon kunde hela<br />
almanackan utantill och visste vilket<br />
datum alla hade sin namnsdag.<br />
Hon kunde sticka två strumpor samtidigt<br />
och hon kunde massera. Hon<br />
fick mycket positiv uppmärksamhet.<br />
Alla tyckte att det var helt fantastiskt<br />
att kunna memorera alla namnsdagar.<br />
Det kunde ingen annan i hela<br />
byn, inte ens läkaren, prästen eller<br />
läraren. Alltså måste hon vara något<br />
mycket bättre. Hon kunde känna sig<br />
stolt och nöjd trots att hon inte klarade<br />
av många andra saker som till<br />
och med den gravt alkoholiserade<br />
mannen klarade av.<br />
Tydlighet, rutiner, tålamod och acceptans<br />
är bra redskap som vi familjehem<br />
kan använda oss av i vardagslivet<br />
mot symptom oavsett om det beror<br />
t ex på diagnoser eller en dysfunktionell<br />
barndom.<br />
Telle Söderberg<br />
Familjehemmet 4-2012 5
”Det är så mycket jag behöver veta!”<br />
Om att ta steget från familjehem eller HVB-hem till ett självständigt liv.<br />
Hur går det för de ungdomar som<br />
lämnar familjehem eller HVB-hem?<br />
Vilket stöd får de då de skall starta<br />
sitt självständiga liv? Vad säger ungdomar<br />
själva om vad de behöver för<br />
att klara av att stå på egna<br />
ben? De här frågorna<br />
har under de senaste<br />
åren varit i fokus<br />
för vårt intresse<br />
som forskare. I den<br />
här artikeln ämnar<br />
vi ta upp en del av resultaten<br />
från två av våra forskningsprojekt<br />
där vi har intervjuat ungdomar<br />
om deras erfarenheter av att lämna<br />
en placering i familjehem eller<br />
HVB-hem.<br />
Först kan vi konstatera att den period<br />
i livet som vi kallar för ”ungdomstid”<br />
alltmera har förlängts. Att<br />
lämna ungdomstiden och ta klivet<br />
in i vuxenvärlden är numera en<br />
lång process. En förlängd ungdomstid<br />
medför ett ökat beroende av det<br />
stöd som föräldrar kan ge. Därmed<br />
blir familjen en allt viktigare stödjande<br />
faktor, både känslomässigt<br />
och materiellt, i övergången från<br />
ungdomsliv till vuxenliv. Familjen<br />
6 Familjehemmet 4-2012<br />
Övergången från<br />
ung till vuxen är en omvälvande fas<br />
för de flesta ungdomar.<br />
förväntas ge både ett utsträckt materiellt<br />
och emotionellt stöd när exempelvis<br />
ungdomar bor kvar längre i<br />
barndomshemmet och etablerar sig<br />
senare och senare på arbetsmarknaden<br />
(Settersten et al.<br />
2005). Även om unga<br />
från de nordiska länderna<br />
i ett internationellt<br />
perspektiv<br />
flyttar hemifrån relativt<br />
tidigt (Vogel 2003),<br />
visar både svensk och norsk<br />
forskning (Espvall & Dellgran 2006,<br />
Hellevik 2005) att föräldrars ekonomiska,<br />
praktiska och sociala stöd<br />
till utflyttade barn var betydande.<br />
Hellevik (ibid.) fann även att stödet<br />
från föräldrar under de ungas etableringsfas<br />
har ökat sedan andra världskriget<br />
parallellt med välfärdsstatens<br />
utbyggnad.<br />
Övergången från ung till vuxen är<br />
en omvälvande fas för de flesta ungdomar.<br />
Att flytta hemifrån innebar<br />
att många viktiga beslut skall fattas-<br />
vilken utbildning skall man välja,<br />
hur skall man hitta ett bra arbete –<br />
och inte minst – var skall man bo<br />
någonstans? De beslut som fattas<br />
Alpklyftan söker nya och erfarna familjehem!<br />
Alpklyftan bedriver sedan 1995 vård och behandling av ungdomar. Alpklyftan<br />
består av HVB-hem, öppenvård och familjehemsvård. Alpklyftans familjehemsvård<br />
arbetar med barn och ungdomar. Vi söker familjehem i Göteborg och<br />
Västra Götalandsregionen. Vi söker också familjehem som vill ta emot ensamkommande<br />
flyktingbarn/ungdomar.<br />
Vi erbjuder<br />
• Engagerade familjehemskonsulenter, regelbunden handledning<br />
och jour dygnet runt.<br />
• Ungdomsbehandlare för placerad ungdom som ingår i teamet<br />
runt ungdomen.<br />
• Ersättning som möjliggör att arbeta deltid.<br />
• Gemensamma utbildningsdagar för familjehemmen.<br />
Vill du veta mer? Ring eller skicka e-post till våra familjehemskonsulenter<br />
så berättar de mer! Se gärna vår hemsida www.alpklyftan.se<br />
Linda Dalenius, 073-519 03 35 linda.dalenius@alpklyftan.com<br />
Kerstin Henriksson, 073- 519 03 36 kerstin.henriksson@alpklyftan.com<br />
under den här tiden kan få stor<br />
betydelse för hur livet kommer att<br />
gestalta sig. För de ungdomar som<br />
varit placerade i familjehem eller i<br />
institutionsvård kan övergången till<br />
ett självständigt vuxenliv vara mera<br />
problematisk än för andra jämnåriga.<br />
Internationell forskning visar att<br />
placerade ungdomars övergångsfas<br />
oftare inträffar tidigare och görs på<br />
kortare tid (Stein, 2006; Wade 1999,<br />
Stein 2012). Det innebär att den<br />
grupp ungdomar som i många fall<br />
kan ha ett begränsat stöd från familj<br />
och från sitt sociala nätverk också<br />
har de snävaste ramarna för att ta<br />
sig igenom den här övergångsfasen<br />
(Bakketeig 2008) – ett förhållande<br />
som är alltför lite uppmärksammat<br />
inom den svenska socialtjänsten<br />
(Höjer & Sjöblom 2011). Många unga<br />
människor som lämnar vården måste<br />
ensamma ta ansvar för att forma sina<br />
liv mycket tidigare och på betydligt<br />
kortare tid än vad andra ungdomar<br />
behöver göra.<br />
Hur eftervården är organiserad, och<br />
hur ungdomar som går ut i ett självständigt<br />
liv efter en placering ska få<br />
sina behov tillgodosedda, har länge<br />
varit en förbisedd fråga i Sverige. I<br />
motsats till länder som Storbritannien<br />
och Norge har inga strukturerade eftervårdsprogram<br />
byggts upp i Sve rige.<br />
Först 2008 kompletterades socialtjänstlagen<br />
med en paragraf som närmare<br />
behandlar eftervården. Där står<br />
att socialtjänsten ”ska tillgodose det<br />
särskilda behov av stöd och hjälp som<br />
kan finnas sedan vård och fostran<br />
utanför det egna hemmet upphört”<br />
(5 kap. 1§ SoL). Vad denna lagförändring<br />
får för konsekvenser i praktiken<br />
saknas det hittills kunskap om.<br />
Två studier om ungdomar som lämnar<br />
familjehem och HVB-hem<br />
Här följer en kort beskrivning av de<br />
två studier som vi har genomfört:<br />
Den första, ”Från vård till vuxenliv”,<br />
finansierade av Stiftelsen Allmänna<br />
Barnhuset. I denna studie intervjuade<br />
vi 16 ungdomar mellan 18<br />
och 22 år, vid två tillfällen med ca<br />
1½ - 2 års mellanrum. Tio av ungdomarna<br />
var placerade på grund av<br />
deras föräldrars alkoholmissbruk<br />
och/eller psykiska sjukdom. Tre
ungdomar var placerade på grund<br />
av eget beteende och tre på grund<br />
av allvarliga konflikter i familjen. 10<br />
av ungdomarna var födda i Sverige<br />
av svenska föräldrar, två hade föräldrar<br />
födda i Norden, och fyra var<br />
födda i, och hade föräldrar från, ett<br />
utomeuropeiskt land. Vid den första<br />
intervjun hade åtta ungdomar<br />
lämnat, eller stod i begrepp att<br />
lämna, vård i familjehem, och<br />
åtta vård i HVB-hem. Sex flickor<br />
och tio pojkar intervjuades.<br />
För att få en uppfattning om<br />
vilket stöd som erbjöds i ungdomarnas<br />
professionella och<br />
privata nätverk genomfördes<br />
också strukturerade telefonintervjuer<br />
med 8 fosterföräldrar,<br />
8 personal från HVB-hem, 15<br />
socialsekreterare och 5 familjehemssekreterare<br />
(Se Höjer &<br />
Sjöblom 2011).<br />
Den andra studien, ”Livet efter<br />
vården” som finansierades av<br />
Forsk ningsrådet för Arbetsliv<br />
och Socialvetenskap (FAS), var<br />
en mera omfattande studie. Där<br />
intervjuades först 111 enhetschefer<br />
för barn- och ungdomsgrupper<br />
i 75 svenska kommuner:<br />
26 i Stockholms län och 49 i<br />
Västra Götaland län. Vi använde ett<br />
strukturerat frågeformulär, och intervjuerna<br />
genomfördes per telefon. Vi<br />
har också intervjuat 65 ungdomar<br />
som lämnat placeringar i familjehem<br />
och HVB-hem – 51 unga kvinnor och<br />
14 unga män. Dessa intervjuer<br />
genomfördes också per telefon, med<br />
både öppna och slutna frågor. Alla<br />
ungdomsintervjuerna spelades in och<br />
trans kriberades.<br />
I den här artikeln berättar vi om<br />
resultaten från den sistnämnda studien<br />
1 . Det finns inte utrymme att i<br />
denna artikel redogöra för all kunskap<br />
som de ungdomar vi intervjuat<br />
så generöst delat med sig av.<br />
Denna gång koncentrerar vi oss på<br />
att i huvudsak beskriva vilket stöd<br />
ungdomarna fått, och vilket stöd de<br />
önskat få.<br />
Utflyttningen bestäms av socialtjäns tens<br />
regler och inte av de ungas behov<br />
Ett flertal av ungdomarna som vi har<br />
intervjuat nämnde att socialtjänstens<br />
administrativa regler, som att vården<br />
ska avslutas då man fyller 18 år, eller<br />
efter att man avslutat gymnasiet,<br />
utgjorde hinder för dem att kunna<br />
1 Resultat från första studien finns beskrivna i Höjer & Sjöblom 2011.<br />
flytta ut och avsluta placeringen i en<br />
takt som stämde överens med deras<br />
egna behov. Några unga uttryckte<br />
att om de hade fått välja själva hade<br />
de bott kvar längre i familjehemmet<br />
eller på HVB-hemmet. Många<br />
unga berättade också om att vårdens<br />
avslutande ofta skedde hastigt<br />
och utan planering. De kunde hända<br />
att den unge fick reda på att han/<br />
hon skulle flytta med kort varsel<br />
och att placeringen skulle avslutas<br />
på kort tid. Detta var något som de<br />
unga tyckte var problematiskt - de<br />
tyckte att socialtjänsten borde hanterat<br />
avslutningarna på ett bättre<br />
sätt. Viktiga relationer med fosterföräldrar<br />
och kontaktpersoner på<br />
HVB-hem kunde avbrytas på grund<br />
av sådana forcerade avslutningar av<br />
placeringar och ersattes oftast inte av<br />
annat stöd.<br />
En annan aspekt av socialtjänst ens<br />
organisering som påverkade de ungas<br />
möjlighet till stöd var att de vid 18 års<br />
ålder blev tvungna att vända sig till<br />
vuxengruppen för att t.ex. söka försörjningsstöd.<br />
Det innebar att unga<br />
som hade haft en väl fungerande<br />
relation med sin tidigare socialsekreterare<br />
från barn- och ungdomsgruppen,<br />
ibland under hela placeringen,<br />
var tvungna att bryta den kontakten<br />
för att kunna få hjälp av socialtjänsten.<br />
Dessutom varierade ofta reglerna<br />
för att få tillgång till olika typer av<br />
stöd från barn- och ungdomsgruppen<br />
till vuxengruppen. De unga kunde<br />
beskriva att detta var ett hinder som<br />
ibland innebar att kontakten med<br />
socialtjänsten avslutades på grund<br />
av att de inte kände sig trygga med<br />
att träffa nya och okända socialsekreterare,<br />
och ibland också kände<br />
sig avvisad och misstänkliggjord på<br />
olika sätt. Att enbart behöva stöd för<br />
att kunna planera sin budget<br />
eller för att hantera vardagen<br />
var inte tillräckligt som motiv<br />
för insatser från socialtjänsten<br />
när de unga kategoriserades<br />
som vuxna.<br />
Att ha någonstans att bo<br />
”Efter att ha flyttat runt så<br />
mycket och aldrig känt mig<br />
trygg någonstans, aldrig haft<br />
en fast plats så var jag väldigt<br />
ivrig att få mitt eget där jag vet<br />
att den enda som kan skicka ut<br />
mig härifrån är jag själv”.<br />
Att ha en trygg plats att flytta<br />
till är centralt och viktigt för de<br />
unga som lämnar vården. Av de<br />
65 unga vi intervjuat var det 21<br />
som hade ordnat ett boende på<br />
egen hand. Det behövde inte<br />
innebära att de inte hade blivit<br />
erbjudna boende från socialtjänsten<br />
eller HVB-hemmen,<br />
men många av dem hade varit aktiva<br />
i sitt sökande av boende genom<br />
internet och olika annonsforum. 13<br />
av de unga hade fått sin lägenhet<br />
genom socialtjänstens försorg, och<br />
12 hade fått sitt boende ordnat med<br />
hjälp av fosterfamiljen. Några fosterföräldrar<br />
hade gått i borgen för de<br />
unga när de skulle köpa en bostadsrättslägenhet.<br />
Sju unga fick hjälp av<br />
HVB-hemmet i att ordna ett boende.<br />
Fem av de unga fick hjälp av sina<br />
kontaktpersoner och sex av dem fick<br />
hjälp av andra som syskon, vänner<br />
eller släktingar i att hitta en bostad.<br />
Endast en av våra intervjupersoner<br />
fick hjälp av sin biologiska familj att<br />
hitta ett boende. Sammantaget var<br />
det 37 av de unga som fick hjälp av<br />
det professionella nätverket (med<br />
”det professionella nätverket menar<br />
vi här socialtjänsten, familjehem,<br />
HVB-hem, kontaktperson) med att<br />
hitta en bostad.<br />
Råd och stöd i ekonomiska frågor<br />
Det var 19 av de unga som svarade<br />
att de inte hade haft någon hjälp med<br />
ekonomiskt stöd eller rådgivning i<br />
samband med att vården avslutas.<br />
De hade hittat sätt att försörja sig<br />
Familjehemmet 4-2012 7
själva. Det kunde handla om att de<br />
hade lön genom sitt arbete, studielån<br />
eller att de var försörjda av sin<br />
partner. 18 av de unga hade försörjningsstöd<br />
från socialtjänsten. Sju av<br />
de unga hade en förälder som var<br />
avliden, vilket innebar att de hade<br />
ekonomiska tillgångar under en kortare<br />
tid i form av försäkringar och<br />
pensioner. Detta medförde dock att<br />
de inte hade möjlighet att söka ekonomiskt<br />
bistånd genom socialtjänsten<br />
så länge som de hade tillgång till<br />
eget kapital.<br />
Men det var också viktigt att få ekonomiskt<br />
stöd i form av rådgivning.<br />
De av våra intervjupersoner som<br />
hade fått råd i ekonomiska frågor var<br />
nöjda, och tyckte att sådan rådgivning<br />
var av stor betydelse för dem. I våra<br />
resultat kan vi se att 13 av de unga<br />
fick ekonomisk rådgivning av sina<br />
fosterföräldrar, tre unga fick denna<br />
rådgivning från HVB-hemmet och<br />
två unga från sina kontaktpersoner.<br />
Sammantaget var det 36 unga som<br />
fick råd i ekonomiska frågor genom<br />
sitt professionella nätverk. Vi kan alltså<br />
se att det professionella nätverket<br />
har en viktig roll genom att förmedla<br />
kunskap till unga om hur man planerar<br />
sin ekonomi, lägger upp en budget,<br />
betalar räkningar o s v.<br />
Vi söker familjehem<br />
Vi söker familjer som har tid, plats och<br />
engagemang att ta emot barn eller<br />
ungdomar i sitt hem.<br />
Vi arbetar med kraftigt förstärkt familjehemsvård.<br />
Vi erbjuder konsulentstöd med 24-timmars<br />
tillgänglighet, handledning och övriga<br />
professionella tjänster.<br />
Vi arbetar i team för den placerade där<br />
familjehemmet är den viktigaste länken.<br />
Ring oss så berättar vi mer!<br />
Maud Wallgren 070-837 86 67<br />
Kontoret (08.00 - 17.00) 0650-59 53 22<br />
www.brizad.se<br />
8 Familjehemmet 4-2012<br />
Arbete<br />
Att ha ett arbete eller påbörja en<br />
utbildning är också bety-<br />
delsefullt i övergången<br />
från vård till<br />
vuxen. Emellertid<br />
var det 31 av de<br />
unga som uppgav<br />
att de själva hade planerat<br />
allt som hade med<br />
arbetet och utbildningen att göra i<br />
samband med vårdens avslutande.<br />
Sex av våra intervjuade ungdomar<br />
fick stöd och råd från socialtjänsten<br />
och tre från sina fosterföräldrar, två<br />
från HVB-personal och tre från sina<br />
kontaktpersoner då det handlade<br />
om att hitta ett jobb. Sammantaget<br />
var det 14 unga som fick stöd från<br />
det professionella nätverket i frågor<br />
rörande arbetet. Tre fick stöd<br />
från sina biologiska föräldrar, men<br />
flertalet av de unga fick lita till<br />
sin egen förmåga i förhållande till<br />
jobbletandet.<br />
Utbildning<br />
En majoritet av de unga svarade<br />
att de själva hade sörjt för planerandet<br />
i frågor som handlade<br />
om deras utbildning. Fyra av dem<br />
hade fått stöd i utbildningsfrågor<br />
av socialtjänsten, och fyra hade<br />
fått stöd av fosterföräldrar, en från<br />
Här finns vi<br />
Att ha ett arbete eller påbörja en<br />
utbildning är också betydelsefullt i<br />
övergången från vård till vuxen.<br />
HVB-personal och två från kontaktpersoner.<br />
Sammantaget var det 11<br />
unga som hade fått stöd av<br />
det professionella nätverket<br />
i denna fråga.<br />
Endast en ungdom<br />
hade fått hjälp av<br />
sin biologiska familj.<br />
De unga angav att de<br />
inte var så motiverade att<br />
söka stöd i utbildningsfrågor i samband<br />
med att de lämnade vården.<br />
Det var så mycket annat att ta ställning<br />
till som var viktigare, och som<br />
gjorde att det var svårt att fokusera<br />
på den framtida utbildningen.<br />
Vem kunde de unga<br />
förvänta sig hjälp av?<br />
Vi ställde frågor till de unga om vem<br />
de kunde fråga om hjälp om de hade<br />
ekonomiska problem och behövde<br />
låna pengar, om de behövde praktisk<br />
hjälp, exempelvis om de skulle<br />
behöva flytta, och även vem de skulle<br />
gå till om de behövde känslomässigt<br />
stöd.<br />
I fråga om ekonomiskt stöd om de<br />
behövde låna pengar var det 15 av<br />
de unga som fick hjälp av sitt professionella<br />
nätverk – 12 svarade att de<br />
skulle fråga sina fosterföräldrar, två<br />
att de skulle fråga socialtjänsten, och<br />
Utbildning, konsultation, handledning<br />
och förstärkt familjehemsvård<br />
Handledarutbildning med inriktning<br />
mot familjehem<br />
Familjehemsutbildningar<br />
Handledning till professionsgrupper<br />
och familjehem<br />
Förstärkt familjehemsvård<br />
Börje Lindberg - borje@luvab.se<br />
Gull-Britt Lindberg - gull-britt@luvab.se<br />
Lindberg Utveckling AB<br />
019-184000 • www.luvab.se
en skulle be sin kontaktperson om<br />
hjälp. 14 unga svarade att de skulle<br />
fråga sina biologiska föräldrar. Sju<br />
av de unga skulle fråga sin partner<br />
eller partnerns föräldrar, fem skulle<br />
fråga sina syskon eller släktingar och<br />
ytterligare fem av dem skulle fråga<br />
vänner. Fem ungdomar svarade att<br />
de inte visste vem de skulle fråga,<br />
ytterligare fem har inte besvarat<br />
frågan.<br />
I fråga om praktisk hjälp som exempel<br />
för att få flytthjälp så skulle 13<br />
av de unga fråga sina biologiska föräldrar<br />
och 14 av de unga skulle ta<br />
hjälp av sina fosterföräldrar. Sju av<br />
de unga skulle ta hjälp av sin partner<br />
eller partnerns föräldrar ytterliga nio<br />
skulle fråga sina syskon eller släktingar<br />
och fem skulle fråga vänner.<br />
Tre av de unga visste inte vem de<br />
skulle fråga och ytterligare tre skulle<br />
inte fråga någon utan klara det själv.<br />
Två unga svarade inte på frågan.<br />
Sammantaget skulle 19 av de unga ta<br />
hjälp av det professionella nätverket<br />
då det handlade om praktisk hjälp.<br />
Då det gällde känslomässigt stöd var<br />
det fyra som skulle fråga sina biologiska<br />
föräldrar om hjälp och sju<br />
av de unga skulle fråga sina fosterföräldrar.<br />
Två skulle vända sig till<br />
socialtjänsten, och fyra till sin kontaktperson.<br />
Sammantaget skulle<br />
13 fråga någon i det professionella<br />
nätverket efter hjälp vid känslomässiga<br />
problem. 12 svarade att de skulle<br />
fråga sin partner eller partnerns<br />
familj. Sex skulle ta hjälp av syskon<br />
eller släkt och 12 skulle fråga sina<br />
vänner om hjälp. Två hänvisade till<br />
sig själva som möjligt stöd och sju<br />
sade att de inte hade någon att fråga<br />
om hjälp. Tre valde att inte besvara<br />
frågan.<br />
Vi kan således dra slutsatsen utifrån<br />
dessa resultat att de ungdomar vi<br />
intervjuat har mer tillgång till hjälp<br />
och stöd från biologiska föräldrar<br />
och fosterföräldrar då det handlar<br />
om ekonomiska och praktiska frågor<br />
än då det handlar om emotionella<br />
frågor. I sådana fall så vänder<br />
sig de unga i högre utsträckning till<br />
vänner och till sin partner<br />
EFTERFRÅGAT STÖD<br />
Någon att prata med<br />
Det var flera av de unga som berättade<br />
om att de önskade få kontakt med<br />
en vuxen, stabil person som de kunde<br />
söka stöd ifrån både i praktiska och<br />
känslomässiga frågor. Det var vanligt<br />
att de unga beskrev erfarenheter av<br />
separationer från familjemedlemmar,<br />
fosterföräldrar och andra viktiga personer<br />
under tiden i vården och även<br />
tidigare under barndomen. Deras<br />
erfarenhet av upp brott och instabilitet<br />
under barndomen både innan och<br />
under vården hade skapat en känsla<br />
av rotlöshet och utanförskap.<br />
”Så att ibland kan man känna<br />
sig väldigt ensam och utelämnad<br />
på den fronten att man inte<br />
har någon att vända sig till. Nu<br />
är man utslussad ur systemet så<br />
vart ska man vända sig nu, när<br />
man inte har någon förälder som<br />
fungerar”<br />
De unga beskrev också att de gärna<br />
skulle vilja ha möjlighet att prata<br />
med andra unga som också hade<br />
erfarenheter av att ha varit placerade<br />
i familjehem eller på institution. De<br />
menade att ungdomar som delade<br />
sådana erfarenheter förstod – med<br />
dem kunde man prata öppet om<br />
sådant som andra vänner inte kunde<br />
förstå. Det innebar att de kunde stötta<br />
varandra. Att bära på erfarenheten<br />
av att ha varit placerad var inte något<br />
man alltid ville berätta om. Att ha<br />
vänner som man kunde dela dessa<br />
erfarenheter med var viktigt.<br />
”Ja jag skulle vilja träffa andra<br />
personer som var i liknade situationer.<br />
Alltså andra tjejer och<br />
killar. Man känner sig ganska<br />
ensam med allting ibland, att det<br />
bara är jag. För att nu när jag<br />
bor i X-stad och har träffat nya<br />
vänner här så det av mitt tidigare<br />
liv det är inte sånt jag vill berätta<br />
här.”<br />
Råd och stöd för ett självständigt liv<br />
Som tidigare har nämnt efterfrågade<br />
de unga stöd i praktiska frågor. De<br />
menade att det var så mycket man<br />
behöver kunna för ta sig fram och<br />
navigera i samhället. En av ungdomarna<br />
efterfrågade en kurs i att<br />
klara sig själv efter vården. Det hade<br />
han önskat sig för att bättre klara av<br />
vardagen från stort till smått:<br />
”Ja, jag skulle gärna se att det<br />
fanns en, en sån här typ livs…<br />
utbildning liksom, på nåt sätt.<br />
Nån, nån sorts livs… kurs liksom<br />
där man får lära sig allt från<br />
deklarering till hur det funkar<br />
med elräkningar och vad är, vad<br />
är räntan på ett lån och såna grejer<br />
liksom, vad har man för, vad<br />
finns det för föreningar man ska<br />
gå med i när man bor i hyresrätt,<br />
jag menar hyresrättsföreningen<br />
gick jag med i nu för, för tre<br />
månader sen, jag visste inte ens<br />
om att den fanns innan liksom.<br />
Och jag menar, hur viktigt är det<br />
med det liksom, sånt och ja, men,<br />
alltså när ska man kasta en disktrasa<br />
och… Alltså, det är så jäkla<br />
mycket som liksom inte, som man<br />
inte får på nåt sätt. ”(Gunnar).<br />
Att få tillgång till stöd och hjälp från<br />
någon professionell<br />
Det var ett flertal unga som beskrev<br />
sig själva som ensamma och övergivna<br />
utan något känslomässigt stöd.<br />
De beskrev sin vardag i termer av<br />
otrygghet, att de hade ångest och att<br />
de bar på en känsla av att vara lämnade<br />
och övergivna. Några uttryckte<br />
besvikelse över socialtjänsten och<br />
över att deras socialsekreterare, som<br />
under placeringen hade varit involverade<br />
på olika sätt, inte hörde av<br />
sig efter att vården hade upphört.<br />
För dem var de konstigt att de inte<br />
slog en signal på telefonen bara för<br />
att fråga hur de mådde och hur de<br />
klarade sig i sitt nya liv.<br />
”Jag har ju sett ganska mycket<br />
hemska saker och… Jag trodde<br />
att det kom automatiskt att man<br />
skulle få förfrågan om det var<br />
FAMILJEVÅRDSGRUPPEN I JÖNKÖPING<br />
Konsulentstödd familjehemsverksamhet för barn och ungdomar<br />
Kontakta oss gärna! Tfn: 036-16 00 30, 036-16 90 30, E-post: fvg@familjevardsgruppen.se<br />
eller besök vår hemsida www.familjevardsgruppen.se<br />
Familjehemmet 4-2012 9
nånting, jag är inte riktigt den<br />
som vill be om hjälp heller./…/,<br />
jag trodde ju att det skulle komma<br />
förfrågan i alla fall på ett papper<br />
hem eller vad som helst. Finns det<br />
någonting som man kan hjälpa<br />
till med för att bearbeta det som<br />
hände för, förr eller. Alltså, vad<br />
som helst. Man har ju, dom har ju<br />
ändå allt. Svart på vitt. Mitt liv. I<br />
en fil. På kontoret. Dom borde väl<br />
förstå att man, kanske inte är så<br />
himla hel och ren efter det.”<br />
Fortsatt stöd även när allt går bra<br />
De unga efterfrågade inte bara stöd<br />
när de kände sig ensamma och sårbara.<br />
Många av dem uttryckte också<br />
ett behov av att ha någon att prata<br />
med om sitt tidigare och sitt nuvarande<br />
liv. Det var därför de ville ha<br />
kontakt med tidigare fosterföräldrar<br />
och socialarbetare just för att kunna<br />
föra den typen av samtal med någon<br />
vuxen som kände till deras historia.<br />
Ibland var det lättare att prata om<br />
de svåra upplevelserna när tiden<br />
hade gått och man hade lite distans<br />
till det. Men de ville också få<br />
en möjlighet att berätta om allt det<br />
positiva som hände i deras liv och<br />
som de var stolta över. Emellertid<br />
fann många unga i vår studie att det<br />
inte var lätt att upprätthålla kontakten<br />
till tidigare professionella som<br />
man hade mött i vården, utan att<br />
det fanns någon påtaglig orsak – ett<br />
problem. De unga reflekterade över<br />
detta och undrade om de bara hade<br />
rätt till stöd om de hade problem<br />
och om de inte hade lyckats i sitt liv<br />
efter vårdens slut?<br />
Jag träffade henne förra veckan,<br />
jag har knappt träffat henne<br />
under sommaren för det har gått<br />
så bra och de ringde mig aldrig,<br />
det är precis som om jag inte har<br />
10 Familjehemmet 4-2012<br />
nånting längre. Det var Jag som<br />
ringde och frågade om vi skulle<br />
träffas och prata /…/ De tre sista<br />
månader, det är allt jag hade<br />
velat ha, inte för att jag inte skulle<br />
kunna klara mig om jag inte<br />
fick de månaderna, men det hade<br />
bara känts tryggt. Och de säger<br />
att det går så bra och du är ju<br />
så frisk, då tänker jag att: Måste<br />
jag gå och röka på bara för att<br />
komma tillbaka så ni fattar att<br />
jag behöver det, måste jag hela<br />
tiden göra nånting för att få stöd?<br />
Det tycker jag är lite tråkigt.<br />
Avslutande kommentarer<br />
Både i den studie vi redogjort för i<br />
denna artikel, och i vår förra studie,<br />
berättade ungdomarna om hur viktigt<br />
det var att få hjälp med att lägga upp<br />
en budget – hur skulle de bäst använda<br />
sina tillgångar? Vad är bästa sättet<br />
att spara? Vågar man ta studielån?<br />
När ungdomar flyttar hemifrån kan<br />
de fråga sina föräldrar om råd i ekonomiska<br />
frågor, och många kan också<br />
få ekonomiskt stöd hemifrån. För de<br />
ungdomar som lämnar en placering i<br />
familjehem eller HVB-hem är tillgång<br />
till sådant stöd inte en självklarhet.<br />
I vår studie kunde vi se hur betydelsefullt<br />
det var vår de ungdomar vi<br />
intervjuat att få råd och stöd i ekonomiska<br />
frågor, och flera fick också<br />
ett sådant stöd av sina fosterföräldrar<br />
även efter det att de flyttat. De ungdomar<br />
som hade tillgång till sådant<br />
stöd kände sig tryggare och fick en<br />
bättre övergång till vuxenlivet än de<br />
som saknade sådant stöd.<br />
På liknande sätt kan man säga att<br />
kunskap överförs från föräldrar till<br />
barn/ungdomar då det handlar om<br />
utbildning och arbete. Att kunna diskutera<br />
val av utbildning och arbete<br />
med någon som man litar på, och<br />
som verkligen är intresserad, är av<br />
stor betydelse. De av våra intervjupersoner<br />
som haft turen att få tillgång<br />
till berättade om hur viktigt det<br />
varit för dem.<br />
Då vi har diskuterat ungdomars situation<br />
med representanter från olika<br />
kommuners socialtjänst – både personer<br />
i chefsbefattningar och social -<br />
sekreterare – har vi ofta fått svaret att<br />
dessa ungdomar inte skiljer sig från<br />
andra grupper. Formellt har de rätt<br />
att ta del av samhällets stödinsatser -<br />
som alla andra. De kan söka studielån<br />
och de kan söka försörjningsstöd<br />
om de inte vill studera och inte lyckas<br />
få arbete. Detta påstående är natur -<br />
ligtvis helt i överensstämmelse med<br />
gällande lagar och bestämmelser.<br />
Emellertid menar vi att vår egen och<br />
den internationella forskningen på<br />
området (Höjer & Sjöblom 2011, Stein<br />
2012) visar att dessa ungdomar befinner<br />
sig en särskild situation, som på<br />
många sätt skiljer sig från deras jämnåriga<br />
som inte har erfarenhet av att<br />
vara placerade i dygnsvård. Ungdomar<br />
som levt med sina föräldrar/<br />
sin förälder och har kvar sitt ur -<br />
sprungliga nätverk befinner sig i en<br />
betydligt mer gynnsam situation då<br />
de skall ta steget ut i vuxenlivet.<br />
Ett exempel som belyser denna skillnad<br />
mellan olika grupper av ungdomar<br />
är behovet av att ”pröva sina<br />
vingar” under den här perioden i<br />
livet, att exempelvis börja en utbildning<br />
eller en anställning, pröva att<br />
flytta tillsammans med en partner –<br />
och sedan få lov att misslyckas. För<br />
de ungdomar som inte har erfarenhet<br />
av att vara placerade i dygnsvård<br />
eller av tidiga uppbrott hemifrån är<br />
det i de flesta fall möjligt att flytta<br />
tillbaka till föräldrarna igen om inte<br />
det självständiga boendet fungerade.<br />
Det är också möjligt att ta risken att<br />
använda sitt studielån till en utbildning<br />
som sedan inte visade sig vara<br />
den passande – vissheten om att det<br />
kan finnas en ekonomisk buffert i<br />
det privata nätverket möjliggör ett<br />
sådant risktagande. För de ungdomar<br />
som lämnar dygnsvården kan en<br />
sådan övergångsfas som kännetecknas<br />
av ett prövande och en möjlighet<br />
av att gå ”fram-och-tillbaka” i förhållande<br />
till föräldrar eller andra signifikanta<br />
vuxna inte vara möjlig. Risken<br />
är stor att det inte finns någon familj,<br />
varken ursprungsfamilj, familjehem,<br />
HVB-personal eller socialsekreterare<br />
som kan fånga upp dem och finnas<br />
som ett stöd i bakgrunden, och att de<br />
ungdomar som lämnar dygnsvården<br />
inte får möjligheten att välja i övergången<br />
från ung till vuxen.<br />
Sammanfattningsvis visar våra resultat<br />
att övergången från en placering<br />
i familjehem eller HVB-hem behöver<br />
planeras och förberedas noga tillsammans<br />
med den unge som skall<br />
ge sig ut i vuxenlivet. De administrativa<br />
processerna underlättar ofta<br />
inte en sådan planering. Att lämna<br />
vården vid ett specifikt datum är inte<br />
någon bra lösning för denna grupp<br />
av ungdomar. De ungdomar som bor<br />
kvar hemma hos föräldrarna (eller<br />
hos någon av föräldrarna) kan i de<br />
flesta fall flytta hemifrån då de känner<br />
sig mogna att göra det, och då
det passar in i deras planering av<br />
arbete och utbildning., vilket oftast<br />
inte är möjligt för de ungdomar som<br />
lämnar en placering i familjehem<br />
eller HVB-hem. Vi anser att mera<br />
uppmärksamhet behöver ges åt de<br />
ungdomar som skall stå på egna ben<br />
efter att ha varit placerade i samhällets<br />
dygnsvård.<br />
Referenser<br />
Bakketeig E & Backe-Hansen, E (2008), Forskningskunnskap om ettervern.<br />
Oslo: Nova. Nova –rapport:17/2008.<br />
Familjehemskonsulterna<br />
och ungdomar.<br />
Espvall, M & Dellgran, P (2006) ULF´s sociala sida. OM socialt stöd rekryterar och utbildar<br />
och sociala nätverk i levnadsnivåundersökningarna. Socialvetenskaplig familjehem och jourhem<br />
tidskrift. 1, s 3 – 18. program. till Stockholms stad.<br />
Hellevik, T (2005) På egne ben. Unges etableringsfase i Norge. Oslo;<br />
NOVA (Norsk institutt for forskning om uppvekst, velferd og aldring),<br />
rapport 22/05.<br />
åt Stockholms<br />
Ring<br />
stadsdelsnämnder.<br />
08-508 25 221 eller besök<br />
www.stockholm.se/familjehem<br />
Höjer, I & Sjöblom, Y (2011 Att stå på egna ben. Om övergången från<br />
samhällsvård till vuxenliv. Socialvetenskaplig tidskrift, 1, s 24 – 41.<br />
Settersten, R A, Furstenberg, F F, & Rumbaut, R G (2005). On the ResuRsteamen baRn och ungdom<br />
Frontier of Adulthood: Theory, Research, and Public RESURSTEAMEN Policy. Chicago, IL: BARN OCH UNGDOM<br />
FamiljehemskonsulteRna<br />
University of Chicago Press. FAMILJEHEMSKONSULTERNA<br />
socialFöRvaltningen • tFn: 08-508 25 221<br />
Stein, M (2006) Research Review: Young people SOCIALTJÄNST- leaving care. Child and OCH<br />
e-post:<br />
ARBETSMARKNADSFÖRVALTNINGEN<br />
Familjehem@stockholm.se<br />
family social work, vol11, pp 273-279.<br />
Facebook.com/Familjehemstockholm<br />
Stein, M. (2012) Young People Leaving Care, supporting pathways to<br />
adulthood. London: Jessica Kingsley Publicer.<br />
Vogel, J (2003) European Welfare Regimes and the Transition to<br />
Adulthood: A Compa rative and Longitudinal perspective. Social<br />
Indicators Research. 59, 275 – 299.<br />
Wade. J. (1999) Developing leaving care services: tapping the potential<br />
of foster carers. In Hill, M (ed.): Signposts in fostering. Policy, practice<br />
and research issues, 46 – 62. London.<br />
Ingrid Höjer, professor i socialt arbete<br />
Institutionen för socialt arbete,<br />
Göteborgs universitet<br />
Ingrid.Hojer@socwork.gu.se<br />
Yvonne Sjöblom, docent i socialt arbete<br />
Institutionen för socialt arbete,<br />
Stockholms universitet och<br />
Norrköpings universitet<br />
Yvonne.Sjoblom@socarb.su.se<br />
Stockholms stad söker<br />
familjehem och jourhem<br />
Vi söker familjer i Stockholmstrakten<br />
för barn och ungdomar.<br />
Vi erbjuder stöd och handledning<br />
samt ett intressant utbildningsprogram.<br />
Stockholms stad söker familjehem<br />
Vi söker familjehem / fosterfamiljer i Stockholmstrakten för barn<br />
Vi erbjuder stöd och handledning samt ett intressant utbildnings-<br />
Familjehemskonsulterna rekryterar och utbildar familjehem<br />
Ring 08-508 25 221 eller besök www.stockholm.se/familjehem<br />
TFN: 08-508 25 221 - E-POST: FAMILJEHEM@SOT.STOCKHOLM.SE<br />
Känner du engagemang och<br />
intresse för barn och ungdomar?<br />
Vi har en ökad efterfrågan på platser för barn och ungdomar i alla åldrar<br />
och behöver därför utvidga verksamheten med flera familjer, både som<br />
jour- och familjehem.<br />
Förutom ett gott stöd från våra familjehemskonsulenter erbjuder vi:<br />
• Ersättning som gör det möjligt för en person att vara hemma på<br />
hel- eller deltid<br />
• Regelbunden handledning<br />
• Återkommande utbildningsdagar<br />
• Stöd från ett erfaret jour- och familjehem den första tiden<br />
• Tillhörighet i en arbetsgrupp av konsulentstödda jourhem och<br />
familjehem<br />
• Gemensamma konferensresor och sociala aktiviteter<br />
Vill du veta mer – ring gärna någon av familjehemskonsulenterna vid Gryning<br />
Vård, gå in på vår hemsida www.gryning.se<br />
Stefan Larsson, 031-405 432, 0703-21 21 86, Göteborg<br />
Susanne Bödker, 0500-38 18 46, 0708-48 72 40, Skövde<br />
Ylva Spetz, 0521-57 57 93, 0709-50 64 78, Vänersborg<br />
www.gryning.se<br />
Gryning har ett trettiotal verksamheter i Västra Götalands län<br />
och är landets största företag inom hem för vård och boende.<br />
Gryning ägs gemensamt av länets kommuner och är ett icke<br />
vinstdrivande företag. Eventuella överskott används för att<br />
utveckla verksamheten.<br />
0287_122x155_Gryning_U&S_TP_MP+ST+KuP.indd 1 2010-04-09 15:21:42<br />
Familjehemmet 4-2012 11
Handledning för familjehem<br />
kan vara en stor investering för bättre familjevård<br />
Familjehem är en vanlig familj som<br />
sätts under press dels som familj,<br />
men också som yrkesverksamma i<br />
människovård. Den vanliga familjen<br />
måste fungera för att människovården<br />
kan ske.<br />
Handledning för familjehem har varit<br />
en aktuell fråga så länge jag har varit<br />
familjehem (23 år). Det är så olika<br />
uppfattningar om dess nödvändighet<br />
både hos familjehem själva som<br />
hos uppdragsgivarna. Allt för många<br />
varianter betraktas som handledning<br />
som rör till det hela.<br />
Många tolkar också handledning<br />
som att det bara handlar om att stödja<br />
när det inte fungerar.<br />
12 Familjehemmet 4-2012<br />
Trygga hem skapar<br />
starka människor<br />
RING 0515-180 30<br />
så berättar vi mer.<br />
Trygghet är en viktig del för att handledningen<br />
ska uppnå önskad effekt.<br />
Hur skapas trygghet? Trygghet ger<br />
frihet, frihet att vara sig själv och<br />
våga ta itu med saker som behöver<br />
luftas. Kan man känna den tryggheten<br />
med den som är uppdragsgivare?<br />
I det fallet spelar det mindre roll<br />
om uppdraget är direkt från kommunen<br />
eller via en konsulent stödd<br />
verksamhet.<br />
De placerade barn och ungdomarna<br />
och deras föräldrar och övrig nätverk<br />
väcker varierande känslor hos<br />
alla i familjehemmet. Vad man känner<br />
kan man inte styra över, men vad<br />
man gör kan man själv bestämma<br />
över. Handläggarna väcker varierande<br />
känslor hos familjehemmet och<br />
familjehemmet hos handläggarna.<br />
<strong>Familjehemmens</strong> motstånd för handledning<br />
undersöks för lite. Syftet och<br />
meningen med det förklaras för lite.<br />
Motivationsarbetet existerar knappt.<br />
Ändå har familjehemmen just de<br />
barn (dygnet runt), som kan kräva<br />
många timmars handledning för<br />
de som arbetar professionellt med<br />
samma barn.<br />
Min åsikt är att lika självklart som<br />
handledningen är för de yrkesverksamma<br />
som får lön borde det vara<br />
för de som får arvode. Just precis så,<br />
lika självklart. När en familj tar emot<br />
ett barn/ungdom borde det erbjudas<br />
handledning. Erbjudas på ett sätt där<br />
viktigheten kommer fram. Familjehem<br />
borde inte få tacka nej till det<br />
heller. Naturligtvis borde kommunerna<br />
ha flera alternativ så att man som<br />
familjehem får välja vem man blottar<br />
sig för.<br />
Det finns en hel del familjehem som<br />
kritiserar och gnäller över barnen,<br />
föräldrarna, handläggarna, skolan<br />
och hur alla andra är och hur de gör.<br />
Alla gör det någon gång, men det<br />
finns de som har det beteendet ständigt.<br />
Handledning är ett bra tillfälle<br />
att vädra sina åsikter och då helst i<br />
grupp och på det sättet gå vidare i<br />
sitt uppdrag.<br />
Handledningen är ju en liten försäkring<br />
för de placerade. Det ger insyn<br />
i hur familjen mår och hur barnen,<br />
alla barn i familjehemmet, har det.<br />
Telle Söderberg,<br />
Forum för Familjevård
Från SKL:s Cirkulär<br />
08-81, 2008-12-01<br />
1. Definition av familjehem<br />
Familjehem definieras i 3 kap. 2 §<br />
socialtjänstförordningen (SoF) på<br />
följande sätt ”Med familjehem avses<br />
ett enskilt hem som på uppdrag<br />
av socialnämnden tar emot barn<br />
för stadigvarande vård och fostran<br />
eller vuxna för vård och omvårdnad<br />
och vars verksamhet inte bedrivs<br />
yrkesmässigt.”<br />
I 2 § förordningen till lagen om stöd<br />
och service till vissa funktionshindrade<br />
(LSS) anges att denna definition<br />
även gäller för familjehem som<br />
en insats enligt LSS.<br />
Det kan sålunda noteras att ett<br />
familjehem inte kan bedrivas<br />
yrkesmässigt till skillnad från<br />
HVB där det enligt 3 kap. 1 §<br />
SoF krävs att verksamheten<br />
bedrivs yrkesmässigt. Med yrkesmässighet<br />
avses i detta sammanhang<br />
att verksamheten bedrivs<br />
kontinuerligt och i förvärvssyfte<br />
(prop. 1996/97: 124 s. 146).<br />
2. Uppdraget som familjehem<br />
Uppdraget att vara familjehem är<br />
knutet till den eller de personer<br />
som socialnämnden har utrett och<br />
bedömt vara lämpliga för ett visst<br />
barn, 6 kap. 6 § socialtjänstlagen<br />
(SoL). Ett familjehem består vanligen<br />
av en familj eller en ensamstående<br />
person. Deras uppdrag är att<br />
ta hand om barnet på det sätt som<br />
ett barns föräldrar normalt gör d.v.s.<br />
att fungera som goda föräldrar. Om<br />
familjehemmet separerar och/eller<br />
ombildas tillsammans med en ny<br />
partner måste en ny familjehemsutredning<br />
göras eftersom förändringarna<br />
har betydelse för barnet,<br />
se även sid. 36 i boken Barnet och<br />
familjehemmet en handbok om socialnämndens<br />
ansvar som är utgiven<br />
av Svenska Kommunförbundet 2003.<br />
Familjehemsföräldrar är uppdragstagare<br />
åt socialnämnden och är således<br />
inte anställda. Det finns inget kollektivavtal<br />
som reglerar deras ersättningar<br />
och arbetsinsatser. Det går<br />
därför inte att anställa personer som<br />
familjehemsföräldrar. Familjehemmet<br />
kan inte lämna uppdraget vidare till<br />
annan fysisk eller juridisk person.<br />
Familjehem<br />
Familjehemmet har, genom att inte<br />
vara anställda, en fri ställning när<br />
det gäller vilken eller vilka kommuner<br />
de vill ta uppdrag ifrån och vilka<br />
barn de vill ta emot i sitt hem.<br />
Familjehem kan ha uppdrag åt flera<br />
kommuner samtidigt. Det finns inte<br />
reglerat i lag hur många barn som<br />
samtidigt får tas emot i ett familjehem.<br />
Den socialnämnd som placerar<br />
ett barn kan i avtalet med familje-<br />
hemmet reglera att inga ytterligare<br />
barn eller endast ett visst antal barn<br />
får tas emot i hemmet samtidigt.<br />
Uppdraget ersätts med ett arvode<br />
som varierar i storlek beroende på<br />
hur omfattande arbetsinsatsen och<br />
tidsåtgången bedöms vara. De kostnader<br />
som familjehemsuppdraget för<br />
med sig ersätts dels genom barnbidraget/studiebidraget<br />
dels i form av<br />
en omkostnadsersättning.<br />
3. Avtal<br />
Uppdraget att vara familjehem bör<br />
grunda sig på bl a den plan som upprättats<br />
rörande barnet eller den unge,<br />
(11 kap. 3 § SoL). I Socialstyrelsens<br />
allmänna råd om handläggning och<br />
dokumentation av ärenden som rör<br />
barn och unga (SOSFS 2006:12)<br />
används begreppet genomförandeplan<br />
och med det avses begreppet<br />
behandlingsplan som använts<br />
tidigare.<br />
För att parterna – socialnämnden<br />
respektive familjehemmet – ska<br />
veta vad som gäller i olika avseende<br />
bör ett skriftligt avtal ingås som<br />
reglerar var och ens rättigheter och<br />
skyldigheter.<br />
Av avtalet ska framgå vad uppdraget<br />
omfattar, ersättningar, skatter, tidpunkt<br />
för utbetalningar, försäkringar,<br />
uppsägningstider m.m.<br />
Blankett för avtal kan inköpas från<br />
Kommentus förlag.<br />
Det är rimligt med en uppsägningstid<br />
på en månad. I ärenden där<br />
nämnden krävt att en person är<br />
tjänstledig för att vara hemma med<br />
barnet under en bestämd period<br />
kan det finnas skäl att bestämma en<br />
längre uppsägningstid, dock högst<br />
3 månader.<br />
Uppsägningen bör ske skriftligen<br />
och ske i så god tid att sista<br />
dagen för placeringen sammanfaller<br />
med uppsägningstidens<br />
sista dag.<br />
4. Former för utbetalning av<br />
ersättningarna<br />
Inkomster från uppdraget som familjehem<br />
är per definition inte inkomster<br />
från yrkesmässig verksamhet (3<br />
kap. 2 § SoF) och ska beskattas som<br />
inkomster av tjänst.<br />
Det är således inte möjligt att utbetala<br />
ersättningen som en vårddygnsavgift<br />
till familjehemmets eventuella<br />
näringsverksamhet. Socialnämnden<br />
kan därför inte acceptera ett familjehems<br />
hänvisning till att de innehar<br />
F-skattsedel och därför anser<br />
sig har rätt att få utbetalning till sin<br />
näringsverksamhet. Ett avtal om att<br />
familjehemmet själv ska betala skatt<br />
och sociala avgifter kan inte godtas<br />
skattemässigt.<br />
Nämnden bör informera familjehemmet<br />
om att nämnden ska göra<br />
avdrag för preliminärskatt och betala<br />
sociala avgifter. Kontrolluppgift<br />
ska lämnas över utbetalda arvoden<br />
och omkostnadsersättningar.<br />
Familjehemmet ska uppmanas att<br />
inlämna en A-skattsedel.<br />
Det är möjligt för dem att ha såväl<br />
A-skattsedel som F-skattsedel<br />
Se vidare SKL:s hemsida;<br />
www.skl.se - familjehemsvård<br />
Familjehemmet 4-2012 13
Utdrag från SKL:s cirkulär<br />
Ersättningar och villkor vid familjehemsvård av barn, unga och vuxna, m m<br />
Ersättningar och villkor vid familjehemsvård är av stor betydelse bl.a. när det gäller att rekrytera och behålla familjehem.<br />
Familjehemmet ska genom social tjänsten ges en god information om de ersättningar och de villkor som gäller för deras uppdrag.<br />
Lagstiftningen ger inte mycket stöd i denna handläggning och det finns i kommu n erna behov av rekommendationer och<br />
vägledning gällande ersätt ningar och villkor. Mot bl a denna bakgrund har Sveriges Kommuner och Landsting sammanställt<br />
denna information om ersättningar och villkor vid familjehemsvård. Informationen i cirkuläret är användbar även i de fall vårdnaden<br />
om barnet flyttas över till familje hems föräldrarna.<br />
Eftersom det är generella rekommendationer bör de ses som ett stöd för utveck lande av kommunens egna riktlinjer för handläggningen<br />
av dessa ärenden.<br />
Ersättningar vid familjehemsvård av<br />
barn och ungdom enligt SoL, LVU och LSS för år 2013<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för år<br />
2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor och inkluderar barnbidrag alternativt studiebidrag<br />
som ska dras av då det går direkt till familjehemmet<br />
alternativt ungdomen. Individuell bedömning måste<br />
göras utifrån vilka kostnader som kan komma i uppdraget.<br />
Omkostnadsersättningen är till för att täcka de merkostnader<br />
som familjehemmet får när det tar emot barnet i sin<br />
familj. Ersättningen utgörs dels av en åldersförde lad schablon,<br />
som kallas grundkostnad, dels av tilläggskostnader<br />
som beräknas individuellt. Omkostnadsersättningen höjs<br />
när barnet fyller 13 år. Konsumentverkets beräkningar av<br />
kostnader för olika hushåll och för barn i olika åldrar har<br />
beaktats vid beräkningen av omkostnadsersättningens storlek.<br />
Nivån är satt med beaktande av att de placerade barnen<br />
har stora behov. Hänsyn har också tagits till att familjehemmen<br />
vanligen har en högre standard än den som ligger till<br />
grund för Konsumentverkets beräkningar.<br />
Ålder Grundkostnad Tilläggskostnad högsta skattefria<br />
inklusive grundkostnad<br />
Kronor % av Kronor % av<br />
prisbasbel. prisbasbel.<br />
0-12 3 894 kr 105 5 563 kr 150<br />
13-19 4 450 kr 120 6 304 kr 170<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år 2013.<br />
Ersättningen grundar sig på löneläget för vissa yrkesgrupper<br />
inom vårdsektorn, utgår från aktuell löne statistik och är per<br />
månad fr o m. januari 2013. Arvodet har räknats upp med<br />
1,8 % för år 2013. Individuell bedömning måste göras utifrån<br />
vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Ålder Grundarvode Exempel på förhöjt arvode<br />
inklusive grundarvode<br />
0-12 5 302 kr 8 457 kr 10 048 kr 11 895 kr<br />
13-19 6 877 kr 8 457 kr 10 048 kr 11 895 kr<br />
Beloppen inkluderar inte höjningen av omkostnadsersättningen<br />
130 kronor per månad och uppdragstagare<br />
utan läggs på den ordinarie omkostnadsersättningen.<br />
14 Familjehemmet 4-2012<br />
Familjehemsersättning vid förälder/barnplacering<br />
enligt SoL, LVU och LSS för år 2013<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning per<br />
förälder för år 2013. Beloppen är beräknade på 2013 års<br />
prisbasbelopp, 44 500 kronor, och är per månad fr o m. januari<br />
2013. Individuell bedömning måste göras utifrån vilka<br />
kost nader som kan komma i uppdraget.<br />
Grundkostnad Tilläggskostnad högsta skattefria<br />
inklusive grundkostnad<br />
Kronor % av prisbasbel. Kronor % av prisbasbel.<br />
4 450 kr 120 6 304 kr 170<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning per förälder<br />
för år 2013. Ersätt ningen grundar sig på löneläget för vissa<br />
yrkesgrupper inom vårdsektorn, utgår från aktuell lönestatistik<br />
och är per månad fr o m januari 2013. Arvodet har<br />
räknats upp med 1,8 % för år 2013. Individuell be dömning<br />
måste göras utifrån vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Grundarvode Exempel på förhöjt arvode<br />
8 457 kr 10 048 kr 11 895 kr<br />
Vid förälder-/barnplaceringar utgår arvode- och omkostnadsersättning<br />
även för barnet.<br />
Familjehemsersättning vid placering av vuxen enligt<br />
SoL för år 2013<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för<br />
år 2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor, och är per månad fr.o.m. januari 2013.<br />
Individuell bedömning måste göras utifrån vilka kostnader<br />
som kan komma i uppdraget.<br />
Grundkostnad Tilläggskostnad högsta skattefria<br />
inklusive grundkostnad<br />
Kronor % av prisbasbel. Kronor % av prisbasbel.<br />
4 450 kr 120 6 304 kr 170<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år<br />
2013. Ersättningen grundar sig på löneläget för vissa yrkesgrupper<br />
inom vårdsektorn, utgår från aktuell lönestatistik<br />
och är per månad fr o m. januari 2013. Arvodet har räknats<br />
upp med 1,8 % för år 2013. Individuell bedömning måste<br />
göras utifrån vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Grundarvode Exempel på förhöjt arvode<br />
inklusive grundarvode<br />
8 457 kr 10 048 kr 11 895 kr
Ersättning till kontrakterade jourhem enligt<br />
SoL och LVU för år 2013<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för<br />
år 2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor, och är per månad fr o m. januari 2013.<br />
Individuell bedömning måste göras utifrån vilka kostnader<br />
som kan komma i uppdraget.<br />
Fast omkostnadsersättning 1 Rörlig<br />
omkostnadsersättn. 2<br />
1-2 platser % av 3-4 platser % av Enligt rekomend. för<br />
prisbasbel. prisbasbel. omkostnadsersättningar<br />
927 kr 25 1 854 50 för familjehem<br />
1 Då inga barn finns placerade<br />
2 Då barn finns placerade<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år<br />
2013. Ersättningen grundar sig på löneläget för vissa yrkesgrupper<br />
inom vårdsektorn, utgår från aktuell lönestatistik<br />
och är per månad fr o m januari 2013. Arvodet har räknats<br />
upp med 1,8 % för år 2013. Ersättningen är fast och utgår<br />
oavsett om barn är placerade eller inte, inget tillägg utgår<br />
vid placering. Individuell bedömning måste göras utifrån<br />
vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
1 plats 2 platser 3-4 platser<br />
11 895 kr 17 169 kr 23 776 kr<br />
Ersättning till kontaktfamiljer enligt SoL år 2013<br />
från SKL:s cirkulär 12:63<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för år<br />
2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor, och är per dygn som barnet eller den vuxna<br />
är i kontaktfamiljen. Om vistelsen är fredag till söndag räknas<br />
det som 2 ½ dygn. Individuell bedömning måste göras<br />
utifrån vilka kostnader som kan komma i uppdraget.<br />
Ålder Grundkostnad Tilläggskostnad<br />
inklusive grundkostnad<br />
% av Kr/dag % av Kr/dag<br />
prisbasbel. prisbasbel.<br />
0-12 105 128 150 183<br />
13l år 120 146 170 207<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år 2013.<br />
Ersättningen grundar sig på löneläget för vissa yrkesgrupper<br />
inom vårdsektorn, utgår från aktuell lönestatistik 1,8 % för<br />
2013 och är per dag, 1/30 av månadsarvodet för familjehem.<br />
På lördagar, söndagar och helgdagar utgår dubbelt arvode.<br />
Om vistelsen varar sammanhängande mer än 14 dagar, vid<br />
t ex skollov, ges dubbelt arvode på helger enbart inom ramen<br />
för de första 14 dagarna. Om vistelsen är fredag till söndag<br />
räknas det som 2 ½ dygn. Individuell bedömning måste<br />
göras utifrån vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Ålder Grundarvode Exempel på förhöjt arvode<br />
inklusive grundarvode<br />
Kr/dag Kr/dag Kr/dag<br />
0-12 177 282 397<br />
13l år 229 335 397<br />
Ersättning till kontaktpersoner för barn och vuxna enligt<br />
SoL år 2013<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för år<br />
2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor. Individuell bedömning måste göras utifrån<br />
vilka kostnader som kan komma i uppdraget.<br />
Procent av prisbasbelopp Kronor/månad<br />
10% 371<br />
25% 927<br />
40% 1 483<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år 2013.<br />
Beloppet är beräknade på 2013 års prisbasbelopp, 44 500 kr.<br />
Arvodet varierar utifrån hur omfattande och krävande uppdraget<br />
bedöms vara. Individuell bedömning måste göras utifrån<br />
vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Kategori Arvode i procent<br />
av prisbasbelopp<br />
Kronor/månad<br />
Kategori 1<br />
kontakt minst en gång/vecka<br />
10 – 35 371 – 1 298<br />
Kategori 2<br />
kontakt flera gånger/vecka<br />
20 – 45 742 – 1 669<br />
Kategori 3<br />
kontakt i stort sett dagligen<br />
30 – 55 1 113 – 2 040<br />
Gällande kontaktperson vid umgänge efter dom i tingsrätt har<br />
Sveriges Kommu ner och Landsting inga specifika rekommendationer<br />
gällande arvodesersättning. Om bedömning görs att<br />
insatsen är av professionell karaktär kan arvodesersätt ning<br />
ges i den övre delen av rekommendationen eller motsvarande<br />
lön per timme som t.ex. behandlingsassistent.<br />
Hur ser det ut i din uppdragskommun?<br />
Vad har Du för erfarenheter ang. ersättningar, avtal mm<br />
till familjehem, släktinghem, kontaktpersoner/familjer?<br />
Maila till FR: famriks@hotmail.com el. ring<br />
Susann Wikberg 0921-649 88<br />
Roland Oscarsson 0150-780 10<br />
Uppdraget som familjehem<br />
Familjehemsföräldrar är uppdragstagare åt social nämnden<br />
och inte anställda. Uppdraget ersätts med ett arvode som<br />
varierar i storlek beroende på hur omfattande arbetsinsatsen<br />
bedöms vara. Arvodet är skattepliktig inkomst, som<br />
beskattas som inkomst av tjänst. Socialnämnden drar preliminärskatt<br />
och betalar sociala avgifter. Uppdraget berättigar<br />
inte till semesterlön eller semesterersättning.<br />
Arvodet är såväl sjukpenninggrundande som pensionsgrundande.<br />
Det berättigar däremot inte till tjänstepension.<br />
Tiden med familjehemsuppdraget ger inte rätt till A-kassa.<br />
Se också SKL:s rekommendationer<br />
www.familjehemmensriksforbund.se<br />
/rekommendationer 2013<br />
Familjehemmet 4-2012 15
Utdrag från SKL:s cirkulär<br />
Ersättning till kontaktfamilj/stödfamilj enligt LSS år 2013<br />
från SKL:s cirkulär 12:64<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för år<br />
2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor, och är per dygn som barnet eller den vuxna<br />
är i kontaktfamiljen. Om vistelsen är fredag till söndag räknas<br />
det som 2 ½ dygn. Individuell bedömning måste göras<br />
utifrån vilka kostnader som kan komma i uppdraget.<br />
Ålder Grundkostnad Tilläggskostnad<br />
inklusive grundkostnad<br />
% av Kr/dag % av Kr/dag<br />
prisbasbel. prisbasbel.<br />
0-12 105 128 150 183<br />
13l år 120 146 170 207<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år 2013.<br />
Ersättningen grundar sig på löneläget för vissa yrkesgrupper<br />
inom vårdsektorn, utgår från aktuell lönestatistik och<br />
är per dag. På lördagar, söndagar och helgdagar utgår dubbelt<br />
arvode. Om vistelsen varar sammanhängande mer än 14<br />
dagar, vid t ex skollov, ges dubbelt arvode på helger enbart<br />
inom ramen för de första 14 dagarna. Om vistelsen är fredag<br />
till söndag räknas det som 2 ½ dygn. Individuell bedömning<br />
måste göras utifrån vilken arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Ålder Grundarvode Exempel på förhöjt arvode<br />
inklusive grundarvode<br />
Kr/dag Kr/dag Kr/dag<br />
0-12 177 282 397<br />
13-19 229 335 397<br />
Vuxen 282 335 397<br />
Är Du familjehem, släktinghem, kontaktfamilj/person?<br />
Vi finns för Dig!<br />
16 Familjehemmet 4-2012<br />
Bli medlem nu!<br />
<strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong> (FR)<br />
tel 0921-649 88, 0150-780 10<br />
www.familjehemmensriksforbund.se<br />
famriks@hotmail.com<br />
Ersättning till kontaktperson för barn enligt LSS år 2013<br />
Omkostnadsersättning<br />
Beräkning av rekommenderad omkostnadsersättning för år<br />
2013. Beloppen är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kronor. Individuell bedömning måste göras utifrån<br />
vilka kostnader som kan komma i uppdraget.<br />
Procent av prisbasbelopp Kronor/månad<br />
10% 371<br />
25% 927<br />
40% 1 483<br />
Arvodesersättning<br />
Beräkning av rekommenderad arvodesersättning för år<br />
2013. Beloppet är beräknade på 2013 års prisbasbelopp,<br />
44 500 kr. Individuell bedömning måste göras utifrån vilken<br />
arbetsinsats uppdraget kräver.<br />
Kategori Arvode i procent<br />
av prisbasbelopp<br />
Kronor/månad<br />
Kategori 1<br />
kontakt minst en gång/vecka<br />
10 – 35 371 – 1 298<br />
Kategori 2<br />
kontakt flera gånger/vecka<br />
20 – 45 742 – 1 669<br />
Kategori 3<br />
kontakt i stort sett dagligen<br />
30 – 55 1 113 – 2 040<br />
Erbjuder<br />
* Konsulentstödd familjehemsvård i utredda familjehem.<br />
* Stöd och handledning till kommunens egna familjehem.<br />
* Utbildning för verksamma familjehem i bland annat<br />
BBIC, att samtala med biologiska föräldrar, att få teamarbetet<br />
i skolan att fungera.<br />
* Lediga jourhem<br />
Läs mer www.scholinkonsult.se<br />
070-560 13 78
Massmedia, vart fjärde<br />
barns placering avslutas i förtid?<br />
Det är vad vi matats med i media sista tiden.<br />
Är det verkligen som det sägs i<br />
TV och står i tidningarna om barn<br />
som vi tar hand om i familjehem.<br />
Socialstyrelsen har fått i uppdrag av<br />
regeringen att ta fram en vägledning<br />
om placerade barns hälsa och utbildning.<br />
Barn som är placerade i familjehem<br />
och HVB.<br />
Vägledningen tar upp ansvarsfördelning<br />
och strategier för effektiv samverkan<br />
mellan socialtjänst, skola,<br />
hälso och sjukvård och tandvård.<br />
Som ledamot i en socialnämnd hade<br />
jag äran att få vara med på en utbildningsdag<br />
som FOU (Kommuner och<br />
Landsting i samverkan) som var i<br />
Nyköping.<br />
Där fick vi lära oss att efter en utredning<br />
som gjorts på ungdomar (jag<br />
tror att det rörde sig om 180) placerade<br />
i familjehem och HVB i Malmö.<br />
Av Stefan Kling som finns inom skol -<br />
hälsovården, att det finns stora brister.<br />
En stor procent av de unga som varit<br />
placerade i minst tre månader i samhällsvård<br />
av de som var med i utredningen<br />
hade inte bra fungerande<br />
skolgång, fick inte kontakt med sjukhälsovård<br />
och tandvård om dom var<br />
SOL placerade. De som LVU placerades<br />
blev det självklart därför att det<br />
ska göras vid en LVU utredning.<br />
Kritiken är riktad mot socialförvaltningarna<br />
som inte har en fungerande<br />
gemensamhetsplan för ung som<br />
placeras. Vid min fråga till Stefan<br />
Kling om vilken procents skillnad<br />
som var på unga placerade i HVB<br />
gentemot familjehem, så var det inte<br />
utrett ännu. Men dom skulle gå igenom<br />
det av utredningen till nyår.<br />
Petra Rinman Socialstyrelsen frågade<br />
församlingen om det var någon där<br />
som visste om socialförvaltningen<br />
hade en färdig plan som följs vid placering.<br />
Det var en som svarade att<br />
dom höll på att planera en sådan.<br />
Är det sant, nov. 2012. Är det då konstigt<br />
att det finns så pass stor procent<br />
av de placerade som av olika anledningar<br />
hamnar i en förtidigt avbruten<br />
placering, när man inte har tryggheten<br />
att alla medverkar i en trygg placering<br />
ifrån Socialförvaltningen med<br />
skola och sjukhälsovård med tand -<br />
vård.<br />
Vägledningen ska vara ett praktiskt<br />
kunskaps stöd för alla som i sitt<br />
arbete möter barn som är placerade i<br />
samhällsvård. Vägledningen är framtagen<br />
i samverkan med skolverket.<br />
Dessutom så kan alla ni familjehem<br />
som är intresserad av att vi ska kunna<br />
förbättra för de unga söka och läsa<br />
på Socialstyrelsen SOSFS 2012:11<br />
(S) Föreskrifter och allmänna råd.<br />
Socialstyrelsens författningssamling.<br />
Vi blev bjudna på fika med massor av<br />
gott fikabröd i en mycket fin museiliknande<br />
lokal med massor av gamla<br />
burkar och andra förpackningar som<br />
funnits förr i handeln. I rummet in nan-<br />
för var det en hel affär som utställning.<br />
Detta var Pelles Lust hus i Nyköping.<br />
Jag och min nämndkollega satte<br />
oss bredvid en tjej som jobbade i<br />
Västerås socialförvaltning. Mycket<br />
intressant, hon berättade att de har<br />
en särskilt anställd samverkare som<br />
vid planering av en placering tar tag<br />
i alla dessa bitar och utreder möjligheterna<br />
för just den unge som ska<br />
placeras. Den kunde lagen på sina<br />
fem fingrar och visste att denna<br />
unga ska ha det den behöver framför<br />
allt i skolan men även inom sjukhälsovård<br />
och tandvård.<br />
Nu har jag ju förmånen som ordförande<br />
i <strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong><br />
att åka till Stockholm och vara med<br />
på Socialstyrelsens konferens om<br />
TRYGG OCH SÄKER VÅRD för barn<br />
och unga i familjehem och HVB.<br />
En Mycket snöig dag i Stockholm.<br />
Norra Latin med sina fantastiskt fina<br />
lokaler. Konferensen blev en fördjupning<br />
av den information som vi fick<br />
i Nyköping. Mycket intressant och<br />
hela dagen var trevlig. Jag fick en<br />
ny bekantskap som för många redan<br />
är känd i FR, på Facebook och som<br />
föreläser. Jag hoppas kunna ta tillvara<br />
de ideer som hon har med sin kunskap<br />
som både teoretiker och praktiker.<br />
Eva – Lena Edholm. Hon har ju<br />
tidigare varit familjehem med många<br />
tonåringar och är medlem i FR.<br />
Familjehemmet 4-2012 17
Ett snöigt Stockholm den 5:e december.<br />
Det som jag fick mer svar om var en<br />
del utredningar, hur man har arbetat<br />
fram handboken, hur man har arbetat<br />
fram tydligheten i vägledningen<br />
för att barn ska få en tryggare placering<br />
i familjehem och HVB.<br />
En del är ju vägledning som ska an -<br />
vändas och en del är bara vägledning<br />
som bör.<br />
Jag mottager handboken, utbildning<br />
och samverkan vid placering, med<br />
öppna armar, men jag tycker att vi<br />
familjehem ska hjälpa till att påminna<br />
sociala när vi träffar dem om att vi<br />
alla vill ta del av det. Förhoppningsvis<br />
så kommer handboken och riktlinjerna<br />
att finnas på Socialstyrelsens hemsida<br />
i början av 2013.<br />
Min dag på Norra Latin slutade med<br />
att ta sig till tunnelbanan i snöovädret.<br />
Väl framme i Fruängen såg jag<br />
18 Familjehemmet 4-2012<br />
min och alla andra bilar igensnöade<br />
på parkeringen. Då jag ringde min<br />
man och min mor så fick jag veta<br />
att det hemma var igensnöat på vår<br />
väg in till oss, ca 300 m. Och att min<br />
mamma hört om långtradarna som<br />
stod tvärs över i Vårby backe på båda<br />
sidor. Och jag som inte hade något<br />
mycket viktigt att göra hemma.<br />
Jag beslutade att ta mig med bilen<br />
fram till min mamma igen och sova<br />
där till nästa dag. Eftersom det var<br />
för mycket snö överallt så kunde jag<br />
inte stanna någonstans när jag väl<br />
kom ut ur parkeringen. Men det första<br />
stoppet blev för att inköpa mig<br />
en snöskyffel, 350 kr. Tack. Men det<br />
gjorde i alla fall att vid första försöket<br />
att köra in vid det närliggande<br />
badet så fastnade jag där. Jag var inte<br />
ensam om det så vi fick hjälpa varandra.<br />
Men då hade jag spade!!!!!!.<br />
Väl ute ur planteringen så åkte jag<br />
runt Fruängen två gånger innan det<br />
var färdigplogat på mammas gård<br />
vid parkeringen. Psst, jag stod bra<br />
och betalade för mej. Mamma blev<br />
bara glad att vi fick en kväll till<br />
till sammans.<br />
Roland Oscarsson som också var i<br />
samma hus som jag under dagen,<br />
men i annat ämne, skulle åka ifrån<br />
T-centralen vid 15.00, men blev uppskjutet<br />
till 19.30 innan hans färd<br />
med tåget påbörjades hemåt. Nästan<br />
hemma i Vingåker så kunde tåget<br />
inte åka ända fram till perrongen. Av<br />
något växelfel kanske. Roland och de<br />
andra som skulle gå av där fick hjälp<br />
av personal att hoppa ner på marken<br />
och klättra upp på perrongen<br />
en bit framåt. Det var då Roland kom<br />
underfund med hur högt tåget är.<br />
Skämt åsido, det finns så mycket<br />
med lagar, förordningar, utbildningar,<br />
rekommendationer och sunt förnuft<br />
som borde gälla redan. Huvud -<br />
saken är nog att det rörs om. Att<br />
våra placerade ska få en trygg och<br />
säker vård i våra familjehem.<br />
Yvonne Nordström Pettersson<br />
Läs mer; Oplanerade avbrott i familjehemsplaceringar av yngre barn och långvarigt placerade barn<br />
http://www. socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18913/2012-11-28.pdf<br />
Webbplats:<br />
För ett bättre mottagande av<br />
ensamkommande barn och ungdomar<br />
Här finns samlad information om berörda aktörers ansvar för ensamkommande barn och<br />
ungdomar, aktörernas roller samt exempel på hur man arbetar med frågan runt om i landet.<br />
Webbplatsen är framtagen i projektet ”En nationell handlingsplan för ett värdigt mottagande<br />
av ensamkommande barn och ungdomar”.<br />
1 januari 2012 startade projektet ”Ensamkommande barn - lokalt och regionalt utvecklingsstöd”. Det är del tre<br />
i SKL:s och Migrationsverkets arbete för ett förbättrat mottagande av ensamkommande barn, nu i samverkan<br />
med Socialstyrelsen och länsstyrelsen. Projektet delfinansieras av Europeiska flyktingfonden.<br />
http://ensamkommandebarn.skl.se/
Jag blev frisk av kärlek!<br />
Jag kom till mitt familjehem på västgötaslätten,<br />
17 månader gammal.<br />
Min biologiska mamma kunde inte<br />
behålla vårdnaden om mig. Hon var<br />
då djupt nere i sitt alkoholmissbruk.<br />
Jag själv föddes med FAS – alkoholrelaterade<br />
fosterskador, eftersom<br />
hon drack alkohol under graviditeten.<br />
Sen den dagen, när jag lade min<br />
kind på min fosterpappas bröst, på<br />
barnhemmet, där de hämtade mig,<br />
var min fosterpappa fast. Mina fosterföräldrar<br />
gick med på att ta hand<br />
om mig under två års tid. Det är nu<br />
tjugotre. Jag kunde inte ha kommit<br />
till en mer kärleksfull familj. Jag har<br />
en egen lägenhet men bor mest hos<br />
dem just nu p g a. avvaktan på ytterligare<br />
operation.<br />
Att växa upp med denna sjukdom<br />
är inte lätt. När det känns som allra<br />
svårast, så finns båda mina fosterföräldrar<br />
där och hjälper mig upp ur<br />
”fallgropen”<br />
Som en följd av min mors tillstånd<br />
så fick jag även vattenskalle. Många<br />
turer under åren till sjukhus. Vissa<br />
perioder har varit bra men sen 2009<br />
kämpar jag dagligen med huvudvärk.<br />
Under alla sjukhusvistelser i<br />
samband med operationer har de<br />
varit ett välbehövligt stöd, genom<br />
att åka till sjukhuset i Göteborg för<br />
läkarbesök eller för att hälsa på mig.<br />
I samband med att huvudvärken<br />
kom, bestämde jag mig för att skriva<br />
ner allt som hände och använda<br />
det som terapi. Har gjort många<br />
ändringar under åren som gått, men<br />
under sommaren 29 juli 2011 tog jag<br />
kontakt med förlaget Vulkan.<br />
Ett år senare skickades manus och<br />
förslag på omslaget in, för tryckning.<br />
Nu 2012 kom mitt livs första självbiografi<br />
”Jag blev frisk av kärlek” ut<br />
i bokhandeln.<br />
Cecilia Johansson<br />
GLÄDJE ATT FÅ VARA MED<br />
9<br />
Tänk att få ta hand om en individ<br />
som inte har någon framtid och få<br />
följa varje framsteg. Läkarna dömer<br />
och skriver en massa saker som man<br />
upplever inte är sant. Prestigen är<br />
stor och de vill ju alltid ha rätt vilket<br />
gör att man som förälder kämpar<br />
ännu mer.<br />
Resan med denna lilla tjej som kom<br />
till oss 1,5 år gammal med en vikt på<br />
5,5 kg som nu vuxit till sig på många<br />
sätt och kanske minst på viktområdet<br />
där hon idag pendlar kring 33-34<br />
kg, men oavsett detta är hon värd<br />
sin vikt i guld. Trots dåliga förutsättningar<br />
har hon kämpat och kämpar<br />
fortfarande med alla skador hon fått<br />
av sin mors alkoholkonsumtion men<br />
hon har en livsvilja av stål. En glädje<br />
som jag vill unna er alla andra att<br />
deltaga i samt framförallt inte känna<br />
oro för att bry eller ta hand om ett<br />
barn med dåliga förutsättningar. Du<br />
tillsammans med dina nära och kära<br />
kan förbättra och ge dessa barn ett<br />
bra liv utifrån sina förutsättningar.<br />
Tänk att jag och min familj fick glädjen<br />
att ta hand om denna ljuvliga<br />
lilla krabat och slussa henne vidare<br />
i livet. Stort tack till alla som gav oss<br />
den möjligheten och tack Cecilia för<br />
att vi fått vara med på din resa de<br />
första 23 åren i ditt liv, men vi hoppas<br />
naturligtvis att det blir många<br />
mer.<br />
Siv Hellqvist<br />
Vill du köpa Cecilias bok får du som<br />
medlem i FR förmånen att inhandla<br />
den direkt av henne.<br />
Sätt in 100:- för boken samt<br />
25:- för frakt på konto 6848<br />
Handelsbanken, kontonummer<br />
682 657 158 men glöm inte skriva<br />
ditt namn och adress.<br />
Med förstärkt familjehemsvård menas att familjehemmen får särskilt stöd av familjehemskonsulenter<br />
som är tillgängliga dygnet runt och året om.<br />
I förstärkt familjehemsvård får familjehemmen god service, handledning, utbildning, ett tätt teamarbete<br />
mellan socialtjänst, familjehem och familjehemskonsulent samt med ett tydligt fokus på säkerhet och kvalitet.<br />
Familjehemmet 4-2012 19
Åsikter och idéer<br />
I senaste numret av familjehemmet efterlyste ordföranden Yvonne Nordström Petterson åsikter<br />
och idéer från medlemmarna om hur alla tillsammans inom föreningen skulle kunna göra för<br />
att få bättre status för familjehem. Jag är medlem och har en del åsikter och idéer.<br />
Makt<br />
Jag har under de senaste dryga 20<br />
åren funderat på begreppen makt<br />
och maktutövning. Ordet makt i sig<br />
är varken laddad negativt eller positivt.<br />
Det är hur makten används. Det<br />
är många, socialarbetare och familjehem,<br />
som inte vill kännas vid att de<br />
har en enorm möjlighet att använda<br />
makt. Det är många som använder<br />
makt utan att stå för det. Det är det<br />
som skapar så mycket frustration och<br />
aggressioner hos den placerade, biologiska<br />
familjen och socialarbetaren/<br />
familjehemmet.<br />
Maktbegreppet är en viktig fråga och<br />
borde diskuteras mycket mera både<br />
offentligt och inom alla organisationer.<br />
Till den diskussionen borde, de<br />
ovan nämnda som i daglig dags får<br />
ta konsekvenserna av andras möjlighet<br />
att styra deras liv, bjudas med.<br />
De som agerar föreningens ansikte<br />
utåt behöver resonera om hur frustrationen<br />
och den egna reaktionen<br />
på begreppet makt visas utåt. Vi<br />
familjehem får också analysera vad<br />
det är för makt vi använder gentemot<br />
den placerade och de biologiska<br />
föräldrarna. I den hierarkiska trappan<br />
är vi inte längst ner även om det<br />
kan kännas så.<br />
Tillit till sig själv och andra<br />
Vi familjehem måste ta ansvar för<br />
oss själva och våra handlingar först<br />
innan vi kan börja begära att andra<br />
ska ta ansvar för oss.<br />
Vi familjehem kan visa respekt för de<br />
vi omger och kräva respekt tillbaka.<br />
Vi familjehem får inte vika oss för<br />
att andra har åsikter om oss. Vi själva<br />
ska stå för våra egna åsikter från<br />
början och inte vända kappan efter<br />
vinden vid varje liten vindpust.<br />
Som föreningens ansikte utåt skall<br />
man tydligt visa tillit till sig själv och<br />
till andra. Det skall man visa i ord<br />
och handling. Det är ett sätt att öka<br />
lusten och viljan hos oss medlemmar<br />
och andra aktörer som kommer i<br />
kontakt med föreningen.<br />
20 Familjehemmet 4-2012<br />
Föreningen kan också visa utåt vad<br />
föreningen står för och vilka åsikter<br />
som är föreningens.<br />
De som agerar föreningens ansikte<br />
får naturligtvis ha egna åsikter,<br />
men tydligt visa när det är en personlig<br />
åsikt. Den personliga åsikten<br />
kan inte skilja speciellt mycket från<br />
föreningens som man har valt att<br />
representera.<br />
Status<br />
Vad menar vi när vi säger att vi familjehem<br />
vill ha högra status? Högre status<br />
jämfört med vem? Vill vi ha bättre<br />
betalt? Större makt?<br />
För mig betyder det att det jag gör<br />
skall ha högre status i bemärkelsen<br />
att det ska värderas och uppmärksammas<br />
för precis det vad det är.<br />
Jag och min man, med många andra,<br />
har valt att öppna våra dörrar för<br />
socialtjänsten som behöver ha trygg<br />
plats för någon som anses behöva<br />
det. Vi har gått med på att behandla<br />
denna någon på ett sätt så att denna<br />
någon har möjlighet att växa och<br />
utvecklas optimalt utifrån sina egna<br />
förutsättningar.<br />
Vi har också gått med på att denna<br />
någon skall ha möjlighet att fortsätta<br />
sin relation med sina nära och kära.<br />
Vi har även gått med på att samarbeta<br />
med de övriga som finns runt<br />
denna någon.<br />
Som föreningens ansikte utåt skall<br />
man förstå och vidareförmedla viktigheten<br />
av att respektera, värdera<br />
och uppmärksamma det vi familjehem<br />
gör.<br />
Vi som är föreningens ansikte utåt<br />
gör ett viktigt arbete. Familjehem<br />
behövs, vi är bra, men kan alltid bli<br />
bättre i det vi gör!<br />
Telle Södertälje<br />
Familjehemsföreningen<br />
i Stockholms län
Rådgivarkonferens i Södertälje<br />
den 17 och 18 november 2012<br />
Då var det dags för en träff med<br />
Familje hemsföreningen som Stockholms<br />
län ordnade så vi kunde vara<br />
i Södertälje.<br />
Telle Söderberg och Maria Bergman<br />
ordnade så vi hade en konferenslokal<br />
att vara i både lördag och söndag.<br />
Och Telles snälla syster fixade goda<br />
luncher och fika med smörgåsar.<br />
Jag var lite orolig att jag inte skulle<br />
vakna i tid på lördags morgonen,<br />
men det gick mycket bra med väckning<br />
på telefonen. Hundarna tyckte<br />
nog att jag var lite konstig som började<br />
göra iordning mej vid 07.00, vi har<br />
ju haft en tid då vi suttit och latat oss<br />
till klockan 09.00 innan det har blivit<br />
morgonkissning och sedan frukost.<br />
Färdig satte jag mej i min smutsiga<br />
bil och for iväg till Södertälje medan<br />
jag lyssnade på dansbandet Mats<br />
Bergmans ifrån Nyköping och kände<br />
hur det börjar rycka i benen när det<br />
blev en härlig danslåt.<br />
Väl framme i Södertälje, så fick jag<br />
åka runt några gånger innan jag<br />
beslutade att stå på parkeringen<br />
längst bort. Jag hade en Rusta kasse<br />
full med grejer för att kunna göra<br />
iordning bakelsen till fikat. Och min<br />
handväska. Men det gick bra att gå<br />
fram dit där lokalen var. Det var<br />
redan några som kommit och några<br />
fler kom. Det känns så trevligt att få<br />
träffa alla.<br />
Jag välkomnade och presenterade<br />
vad vi skulle göra under lördagen.<br />
Vi började med en presentation som<br />
var intressant för oss alla eftersom<br />
vi hade några nya medlemmar som<br />
var med.<br />
Sedan fick Roland prata om lite som<br />
händer och är av intresse för FR.<br />
Roland berättade om ansökan om<br />
ekonomiska medel ifrån Socialstyrelsen<br />
och om Socialstyrelsens<br />
uppdrag att se över Barns trygghet<br />
och säkerhet i familjehem och HVB<br />
hem.<br />
Sedan hade jag skrivit ned fyra frågor<br />
som vi skulle diskutera i grupper.<br />
Och då räckte det om man<br />
hinner mad en av frågorna och att<br />
någon kan berätta vad man diskuterat<br />
och ev. kommit fram till. I våran<br />
Några deltagare.<br />
grupp hade vi unga Lena Andersson<br />
som är för FUR. Och vi diskuterade<br />
mycket hur man skulle göra för att<br />
knyta ihop kontakterna inom FUR<br />
som är en ungdomsförening i FR.<br />
Så det fick bli Lena som redovisade<br />
det. Och det blev vilda diskussioner<br />
kring förfarandet om FUR. Sen blev<br />
det många frågor som vi diskuterade<br />
angående att vara rådgivare och få<br />
samtal om olika frågor.<br />
Tiden gick fort och vid 12.00 kom<br />
Raili Telles syster med lunchen. Så vi<br />
försökte avsluta och ordna med bord<br />
att äta vid.<br />
Vi åt en härlig lunch med tonfisksallad<br />
och goda bagetter. Och när vi var<br />
klara dukades allt bort och borden<br />
fälldes ihop för att få plats för fortsatta<br />
diskussioner.<br />
Tyvärr var den föreläsaren som skulle<br />
prata om sociala frågor sjuk, men<br />
Maria hade antecknat en del av det<br />
som hon skulle ha prata om. Så Maria<br />
berättade och informerade så vi<br />
kunde diskutera . Det var mycket bra<br />
framfört.<br />
Helena, Telle och Lena började att<br />
berätta om FUR och det fortsatte<br />
med diskussioner även då om hur<br />
man skulle kunna göra med FUR. Vi<br />
kom ju bl a fram till att det går bra<br />
att samarbeta med länsdelarna och<br />
få vara med och få hjälp att nå ut<br />
bl a den vägen. Att ha kontakt via<br />
Facebook och att skriva i <strong>tidningen</strong>.<br />
Om det går ska de som redan finns i<br />
FUR träffas och prata ihop sig.<br />
Och vi hade ju fördelen att få ha<br />
Ylva Gavell Söderström med så vi<br />
fick rapport om hur IFCO konferansen<br />
var. Det var intressant att få<br />
höra hur olika vi jobbar som familjehem<br />
i olika länder med de olika<br />
förutsättningar vi har. Och Ylva hade<br />
fått tips om nationell samverkan för<br />
att kunna söka pengar till liknande<br />
aktiviteter.<br />
Läs Ylvas egen reflektion på IFCO<br />
konferensen.<br />
Mats Strandberg, komikern kom,<br />
hans arbete är att referera inom sporten<br />
i SVT och bisyssla att imitera kändisar<br />
som komiker. Han riggade upp<br />
sin högtalare medan vi fikade klart.<br />
Vi satte oss beredda att lyssna på<br />
honom och han började utan att vi<br />
förstod det, sen bad han om applåder.<br />
Och en gång till. Jag tror att<br />
han blev lite besviken på att vi inte<br />
skrattade när han ville. Men skratten<br />
kom sen och då undrade Mats om<br />
det var roligare när han slutat. Jag<br />
sänkte huvudet ett slag för att bara<br />
Familjehemmet 4-2012 21
höra de olika skepnader han imiterade.<br />
Och ja, absolut visst hörde jag<br />
vilka han imiterade . Det blev liksom<br />
bättre och bättre. Vi tackade Mats<br />
och Maria gav honom en present.<br />
Ylva fick fortsätta en stund med sin<br />
intressanta information och berättelse<br />
tills vi startade styrelsemötet.<br />
Styrelsemötet kom i gång där innan<br />
middagen, för att slippa dröja kvar<br />
på söndagen. Det gick jättebra allting<br />
under dagen och vi tog oss senare till<br />
Skogshöjd, hotellet där vi skulle sova.<br />
Men tog först en promenad upp till<br />
restaurangen för att inta en tre rätters<br />
middag i en fin lokal med fönster och<br />
utsikt över stor del av Södertälje som<br />
var mörk med alla gatubelysningar.<br />
Det var också mycket trevligt.<br />
Efter en kort promenad tillbaks till<br />
hotellet så intog vi våra sovrum och<br />
på morgonen gick vi till en underbar<br />
frukost buffe.<br />
Nu är det jul igen......<br />
Ja, nu är julen här och allt vad det<br />
innebär......<br />
Tonåringarna ser fram emot sovmorgnar<br />
förstås! De mindre väntar på julafton<br />
och paket.<br />
Idag har två av flickorna plockat i<br />
krydd nejlikor i några apelsiner och<br />
det doftar jul, verkligen! Det får mig<br />
att tänka på traditioner och att ta<br />
vara på eller skapa detta!<br />
Pratade med en av våra ”gamla” flickor<br />
och hon påminde mig om hur<br />
roligt och mysigt vi hade när vi gjorde<br />
hennes adventskalender och att<br />
hon har den till sina flickor nu. Det<br />
var JUL för henne att hänga upp den<br />
nu igen!<br />
Vi har haft som tradition att alla<br />
små (upp till 10-12 år) har fått en<br />
adventskalender med 24 små paket.<br />
Uppskattat verkligen. Önskelista<br />
att fylla i och lägga under tomtens<br />
grötfat.<br />
Vår 6-årings önskelista är riktigt lång,<br />
hon har kryssat i det mesta i alla<br />
22 Familjehemmet 4-2012<br />
Vi väntade in varandra så Roland<br />
Oscarsson kunde köpa ut oss och vi<br />
körde bort till lokalen på Sveagatan<br />
igen. Där fick vi en god kopp kaffe<br />
och vi gick ut så det blev gruppfoto<br />
med nya FR flaggan.<br />
Gerty Höijer ifrån SPOSIT höll i de<br />
närmaste timmarna, mycket intressant.<br />
Vi gjorde presentation för henne<br />
och Marietta som också arbetar med<br />
Sposit och fick denna dag vara assistent<br />
åt Gerty som hade ont i ryggen.<br />
Gerty ledde oss till en samarbetsövning<br />
och pratade med oss alla. Det vi<br />
pratade mest om var handledning vid<br />
köksbordet.<br />
Tiden gick väldigt fort. Snart var<br />
det dags för en lunchsmörgås, Ro -<br />
land sammanfattade dagen och vi<br />
avslutade.<br />
Det har varit en trevlig och givande<br />
helg med intressanta ämnen och god<br />
mat och trevliga FR vänner.<br />
leksakskataloger som kommit med<br />
posten. Tonåringarnas önskelista är<br />
väl modell standard som, ny mobil,<br />
ny dator, pengar. ”Mjuka” paket finns<br />
det inte mycket av på någons lista!<br />
Jag skall köpa roliga och kluriga kortspel,<br />
pussel m m, bra och roligt med<br />
det som man kan göra tillsammans!<br />
Roligt när någon vill vara med och<br />
lära sig koka knäck, göra marsipangodis<br />
mm.<br />
Vi skall göra leverpastej, julkorv och<br />
ev. sylta och då brukar jag få hjälp<br />
att mala alla ingredienser.<br />
Personliga julklappar som en liten<br />
tavla, foton, en burk med goda små<br />
kakor, egen komponerad blom -<br />
grupp, är sådant som flickorna gärna<br />
pysslar med. Något att ge till föräldrar<br />
och syskon, kanske.<br />
Vi har som tradition att barnen får<br />
öppna en julklapp på julaftonsmorgonen,<br />
efter det så äter vi risgrynsgröt<br />
med mandel i. Den som får<br />
mandeln får ett hemligt paket. Så har<br />
Nästa möte blir styrelsemöte i en<br />
arbetshelg den 11 – 13 januari 2013<br />
i Katrineholm, kansliet.<br />
Är det någon medlem eller någon<br />
som kanske vill höra sig för att bli<br />
medlem som skulle vilja ha kontakt<br />
med oss som kanske kan komma<br />
förbi kansliet under den helgen så<br />
välkomna att höra av er till Yvonne,<br />
Roland eller någon annan i styrelsen.<br />
Se telefonnummer i <strong>tidningen</strong>.<br />
Ordförande<br />
Yvonne Nordström Pettersson<br />
vi ”dopp i grytan” som inte många<br />
vet vad det är, men de flesta tycker<br />
det är gott!<br />
Imorgon är det 1:a advent och då<br />
bjuds det på adventsfika med nybakat<br />
saffransbröd och pepparkakor.<br />
Jag skall ut i skogen och hämta en julgran<br />
till altanen, sätta upp belysning<br />
i den. Lite mera tall o granris i krukorna<br />
ute behövs. Adventskransarna<br />
sitter på dörrarna och kanske man<br />
ska lägga lite granris nedanför yttertrappan,<br />
som det gjordes förr i tiden?<br />
Önskar er alla en riktigt skön julhelg<br />
och ett Gott Nytt År!<br />
Ann-Margreth
<strong>Familjehemmens</strong><br />
Unga Röster (FUR)<br />
Under 2012 har FUR anordnat<br />
eller deltagit på följande arrangemang<br />
– Konferens i Hagaberg med Minä selviydyn från<br />
Finland, RUS och IFCO.<br />
– Utbildningsdag för familjehem och personal i<br />
behandlingshem.<br />
– FR kongress i Piteå.<br />
– På Almedalsveckan med ett eget seminarium.<br />
– FUR-2012 läger.<br />
– Familjehemsdagen på Gröna Lund.<br />
– Utbildningskonferens med Vårljus jour- och<br />
familjehem.<br />
– FR ordförande- och funktionärskonferens.<br />
– Temakväll i Stockholm.<br />
– Aktuellt<br />
– Dagens Nyheter<br />
– Socialstyrelsen<br />
Tack till Helena, Toni, Lisbeth, Sanna, Samuel,<br />
Tim-Joel, Lena och Johan som under 2012<br />
varit aktiva i FUR.<br />
FURs Framåtblick<br />
– Under 2013 planerar FUR följande<br />
– Delta med egen workshop<br />
på utbildningsdagar i Visby.<br />
– Fem dagars arbetsträffar<br />
med FUR, RUS och Unga Kris.<br />
– Barnrättsdagarna i Örebro.<br />
– Almedalsveckan med eget seminarium.<br />
– FUR-2013 läger.<br />
– Familjehemskonferens i Göteborg med eget<br />
seminarium.<br />
– Göra en ny broschyr.<br />
– Göra om hemsidan<br />
– Bilda en egen förening.<br />
Gott Nytt År till alla Familjehemmets läsare.<br />
Nora Laimani<br />
<strong>Familjehemmens</strong><br />
Unga Röster (FUR)<br />
<strong>Familjehemmens</strong> Unga Röster FUR är en grupp<br />
som verkar inom FR för att förmedla barnets<br />
och ungdomens syn på att vara placerad<br />
i familjehem eller att bo i ett hem som tar emot<br />
ett nytt barn eller ungdom.<br />
Kontakta oss<br />
www.fur.dinstudio.se<br />
f.u.r@hotmail.com<br />
www.familjehemmensriksforbund.se<br />
Familjehemmet 4-2012 23
IFCO:s europeiska konferens<br />
i Sofia, Bulgarien 21-24/10 2012<br />
Jag fick åka på IFCO:s europeiska<br />
konferens i Sofia, Bulgarien på egen<br />
hand denna höst då min tilltänkta<br />
resekamrat Britta Schölin krossat<br />
armbågen olyckligt veckan före<br />
avresan. Som vanligt representerade<br />
jag Forum för Familjevård, FfF,<br />
och <strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong>,<br />
FR. (IFCO är den internationella<br />
organisationen för familjevård/<br />
familjehemsvård.)<br />
Den här konferensen betonade<br />
mer än vanligt vikten<br />
av att barn (och framför allt<br />
små barn) INTE ska bo på<br />
institutioner. Extra tryck blev<br />
det genom det stora antalet<br />
östeuropeiska del tagare<br />
som tydligt visade på vilken<br />
himmelsvid skillnad det är<br />
inom familjehems bran schen<br />
bara inom Europa. Att sedan<br />
konferensen hela tiden växlade<br />
mellan engelska, bulgariska<br />
och ryska med hjälp av<br />
både professionella tolkar via<br />
headset och genom flerspråkiga<br />
hjälptolkar som cirkulerade<br />
bland oss deltagare på<br />
raster och kvällsaktiviteter,<br />
för att överbrygga språkproblem,<br />
var en hjärngympa som<br />
hette duga!<br />
Vikten av ekonomiskt stöd till biologfamiljer<br />
betonades men glädjande<br />
nog så var det en glasklar åsikt att<br />
det inte räckte - utan att fokus också<br />
måste sättas på konkret hjälp för att<br />
biologfamiljerna skulle kunna klara<br />
sina olika svåra situationer.<br />
Konferensens största syfte, som jag<br />
uppfattade det, var att slå ett slag<br />
för familjehemsvård och stärka de<br />
östeuropeiska deltagarna i sitt jobb.<br />
Men... flera talare betonade att man<br />
aldrig ska ta en metod eller ett sätt<br />
och applicera det utan eftertanke i<br />
sitt eget land. Forskning från olika<br />
delar av världen visade tydligt att stor<br />
möda måste läggas på förberedelser<br />
för att önskade mål ska kunna nås.<br />
Föreläsningarna och workshoparna<br />
var som vanligt av hög kvalitet<br />
men (som alltid) så är det de informella<br />
samtalen som ger mest. Vi i<br />
Sverige har ju för vana att snegla åt<br />
24 Familjehemmet 4-2012<br />
de anglo saxiska länderna men jag<br />
hoppas att otyget som de har på<br />
bl a Irland att husdjur inomhus är<br />
förbjudna och att man blir anmäld<br />
som pedofil om man tillåter ett<br />
familjehems placerat barn att sova i<br />
den vuxnes säng, även om de bara<br />
är pyttesmå 1-åringar, aldrig når<br />
oss svenska familjehem. Dessutom<br />
får ingen mor- eller farförälder vara<br />
barnvakt åt sina barnbarn för då mister<br />
de sina placeringar! (Hårresande<br />
är bara förnamnet tycker jag.)<br />
Spännande (men hemskt!) var att få<br />
höra om hur korruptionen fungerar i<br />
vår närhet i Europa. Flera påtryckarorganisationer<br />
inom EU hade representanter<br />
med på konferensen och de<br />
berättade den ena historien efter den<br />
andra. Den värsta tyckte jag var hur<br />
Italien agerade när de hade ordförandeskapet<br />
i EU. Då påstod de att presidenten<br />
sagt att om inte 110 spädbarn<br />
lämnades till adoption i Italien så<br />
skulle inte ett stort EU-projekt, som<br />
skulle hjälpa tusentals barn, komma<br />
till stånd i Rumänien. En annan på -<br />
tryckarorganisation talade om hur de<br />
stängde ner en hel nationell förvaltning<br />
för att komma till rätta med korruptionen<br />
i en f d rysk provins. Att<br />
sedan människohandel var på tapeten<br />
med detaljerade beskrivningar om<br />
hur adoptivföräldrar i vissa västländer<br />
beställer sina spädbarn via internet<br />
och betalar för att barnet ska komma<br />
till dörren tror jag ni redan misstänker.<br />
Med stöd av Barnens rättigheter<br />
så håller familjerna sig undan ett år,<br />
ger sig till känna, döms till böter (som<br />
är lägre än normal adoptionskostnad<br />
tydligen) men sedan får vårdnaden<br />
om barnet för att det är barnets bästa<br />
man tänker på! Hmm... vad ska man<br />
säga?<br />
Ni vet ju att man gärna pratar<br />
om det professionella<br />
teamet, som vi familjehemsföräldrar<br />
ska vara del av, här<br />
i Sverige. Men talande nog så<br />
var det många familjehemsföräldrar<br />
från olika länder<br />
som enstämmigt sade att går<br />
allt bra så platsar vi familjehemsföräldrar<br />
i detta MEN<br />
när placeringen (eller det runt<br />
placeringen) strular så är vi<br />
plötsligt INTE med!<br />
Alltså inte bara här i Sverige<br />
som man säger en sak medan<br />
verkligheten visar något<br />
annat. Och all administration<br />
som socialsekreterarna<br />
sysslar med: forskningen från<br />
England visar att det främjar<br />
inte barnet eller familjehemsföräldrarna.<br />
Tvärt om! Inte<br />
mer administration än nödvändigt,<br />
var budskapet!<br />
Dessutom påtalades att man i flera<br />
europeiska länder inte skickar de<br />
placerade barnen/tonåringarna till<br />
psykolog, utan i stället skickar familjehemsföräldrarna.<br />
För då anser man<br />
att man vinner två saker: Dels att<br />
familjehemsföräldrarna inte känner<br />
sig utanför (utan hela tiden delaktiga)<br />
och dels att terapin då bedrivs<br />
mycket oftare med bättre resultat.<br />
Det skulle jag vilja ha här i Sverige!<br />
Vi i FR och FfF har ju i många år för -<br />
sökt få statliga medel till ett kansli<br />
utan att lyckas. Nu finns det<br />
EU-pengar om vi kan samla fler länder,<br />
exv Skandinavien, till ett gemensamt<br />
projekt enligt Myrna McNitt. Det<br />
vill jag skicka med till styrelserna i<br />
båda organisationerna att forska vidare<br />
i. Vilken styrka om vi lyckades!<br />
Extra kul var det att socialsekreterarna<br />
från Landskrona, som jag mötte
första gången i Dublin på IFCO-konferens för tre år sedan, var med och<br />
visade en egenproducerad film som heter ”Change is possible”. Filmen har<br />
de gjort med hjälp av fosterbarn som en motvikt mot allt skitprat om familjehem.<br />
Ungdomarna är jättenöjda med att vara placerade och berättar öppenhjärtligt<br />
om hur deras liv förbättrats. Får ni chansen så se den! Och vill ni<br />
skapa era egna chanser så kontakta Pia Holmgren, Landskrona kommun.<br />
På konferensen fanns det ytterligare en svensk, Lena Hedin från Örebro<br />
universitet, som pratade om en kvalitativ studie hon gjort med fosterbarn<br />
och sk beepers. (Beepers är återkommande sms som de ska svara på många<br />
gånger varje dag och tala om vad de gör, var de är och med vem.) Studien<br />
ville ta reda på hur de familjehems placerade tonåringarnas vardag var och<br />
vilken tillhörighet de har till familjehemmet. Dessutom ville hon ta reda på<br />
om det är någon skillnad i tillhörighet mellan släktinghem, nätverkshem<br />
eller traditionella familjehem. Spännande! Läs gärna mer om Lena och hennes<br />
olika forskning via Örebro Universitets hemsida.<br />
Jag vill även slå ett slag för 2013 års internationella IFCOkonferens<br />
i Osaka, Japan den 13-17 september nästa år.<br />
Se gärna www.ifco2013.com.<br />
Det andra som jag vill att ni ska<br />
veta är Inspons som grundats av Kia<br />
Mohebi och hon har gjort det möjligt<br />
för olika grupper att anta motionsutmaningar<br />
för att samla in pengar<br />
till välgörenhet. För det tredje vill jag<br />
berätta om Karl Lindqvist, Polstjärnas<br />
grundare som har ordnat med en stiftelse<br />
som stöttar lokala projekt och<br />
eldsjälar som arbetar med ungdomar<br />
för att undvika utanförskap. Jiddr,<br />
Inspons och Polstjärnan kan du läsa<br />
mer om på CSES hemsida www.cses.<br />
se. Avslutningsvis vill jag även berätta<br />
om Reach for Change hemsida för<br />
sociala entreprenörer och jag blev<br />
förvånad över att min dotter använt<br />
sig av Spreadthesign.com som skapats<br />
av Dennis Lennartsson I Örebro,<br />
som är ett program där man kan<br />
lära sig teckenspråk på internet. Jag<br />
För Forum för Familjevård<br />
och <strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong><br />
Ylva Gavell Söderström<br />
om barn med<br />
alkoholrelaterade<br />
fosterskador<br />
FAS-föreningen<br />
Norra Långgatan 8<br />
261 31 Landskrona<br />
tel 0418-48 11 50<br />
FAS@telia.com<br />
www.fasforeningen.nu<br />
Kontakta<br />
FAS-föreningen<br />
för gemenskap,<br />
stöd och råd<br />
Nyheter från Världens center Kumla!<br />
Jag blev bjuden till Reach for Change i Stockholm och så föreläste CSES!<br />
Det första som jag vill dela med mig av är att ni alla ska hålla utkik efter Jiddr som är en app framtaget<br />
för ungdomar som vill prata. Det innebär att de kan välja olika samtalsämnen som de kan delta i som<br />
leds av en vuxen moderator. Bland annat kan man välja kärlek eller mobbing och så kopplar man upp<br />
sig till en grupp som samtalar om ämnet. Jiddr har grundats av Josefine Wahlberg.<br />
hoppas att jag någon gång i framtiden<br />
får möta Åsa Järnhäll Olsson<br />
& Johanna Järnhäll från Nyköping<br />
som startat Barnkraft och de arbetar<br />
med att sprida mod för att vuxna ska<br />
våga förstå utnyttjade barn och deras<br />
berättelse. Du kan läsa mer om alla<br />
dessa fantastiska entreprenörer på<br />
www.reachforchanges.se Det finns<br />
många fler som jag skulle vilja lyfta<br />
fram, ge ett tack för att de insett att<br />
vi alla gör olika insatser lika värdefulla<br />
och överallt i hela världen finns<br />
det människor som brinner för andra<br />
barn, ungdomar och vuxna, visst är<br />
det fantastisk och spännande!<br />
Petra Klawatsch,<br />
Ordförande i Föreningen Projekt<br />
Familjehemsmöten, Kumla 121127<br />
Familjehemmet 4-2012 25
26 Familjehemmet 4-2012<br />
Östergötlands Läns Familjehemsförening<br />
14 oktober hade vi festen på Valla i Linköping.<br />
Kaffe och tårta avnjöts på Dalhbergs<br />
Café. Där tal hölls av revisorn och<br />
styrelsen.<br />
STORT TACK! till alla som var med.<br />
Nästa gång vi ska ses är på<br />
Årsmötet den 17 febr. 2013,<br />
Fontänen i Linköping.<br />
Då vi hoppas att en ny styrelse tillträder!<br />
Viktigt att alla kommer då!<br />
Vi som var med på festen.<br />
Åt lunch på Mjellerumsgården.<br />
Hade guidning av Valla när vi åkte häst<br />
och vagn.<br />
Ni som inte var med gick miste om en<br />
trevlig stunds samvaro med god mat och<br />
dryck, under festliga former.
<strong>Familjehemmens</strong> <strong>Riksförbund</strong><br />
Länsföreningar, Lokalföreningar och Förbundsstyrelsen<br />
Stockholm – AB<br />
Christina Jansèn<br />
08-740 24 07<br />
Södermanland – D<br />
Ann-Christin Larsson<br />
0157-408 63<br />
Uppsala – C<br />
Johan Kleiman<br />
070-656 33 27<br />
Östergötland – E<br />
Sveneric Blixt<br />
0141-800 68<br />
Kronoberg – Kalmar– GH<br />
Annette Andréen<br />
0485-722 98<br />
Gotland – I<br />
Torsten Lindqvist<br />
0498-380 21<br />
Blekinge – K<br />
Eva Folin<br />
0454-32 36 49<br />
Västsverige – P+O<br />
Gudrun Atleflo<br />
0320-594 04<br />
Halland<br />
– N<br />
Calle Bonath<br />
0735-39 44 54<br />
Skåne – LM<br />
Mia Johnsson<br />
0455-271 98<br />
Örebro – T<br />
Ingrid Heigren<br />
0583-503 31<br />
Värmland – S<br />
Ylva Gavell Söderström<br />
073-640 42 68<br />
Västmanland – U<br />
Maria Bergman<br />
070-848 71 40<br />
Västernorrland – Jämtland<br />
– XYZ<br />
Monica Fahlén<br />
0611-607 91<br />
www.familjehem-xyz.se<br />
<strong>Familjehemmens</strong> Unga Röster<br />
f.u.r@hotmail.com www.fur.dinstudio.se<br />
Rådgivare<br />
Du kan ringa någon av dessa FR-utbildade rådgivare om<br />
Du har frågor mm kring dina uppdrag:<br />
Carita Stenbacka-Tenezakis 08-18 76 02<br />
Maria Bergman, Järna 070-848 71 40<br />
Telle Söderberg, Södertälje 08-550 947 07<br />
Yvonne Nordström-Pettersson, Stjärnhov 0158-410 66<br />
Ulrika Boklund, Trekanten 0480-503 55<br />
Hans Larsson, Hälleforsnäs 0157-408 63<br />
Calle Bonath, Hyssna 0320-390 36<br />
Gizella Wizell, Odensbacken 019-45 8145<br />
Ylva Gavell Söderström, Arvika 0570-153 16<br />
Rolf Ringsell, Umeå 090-390 43<br />
Britt Bergman, Kalix 0923-137 21<br />
Susann Vikberg, Boden 0921-649 88<br />
Västerbotten – AC<br />
Rolf Ringsell<br />
090-390 43<br />
www. familjehemsforeningen.se<br />
Norrbotten – BD<br />
Stig-Roland Carlzon<br />
0911-24 01 28<br />
Dalarna – W<br />
Telle Söderberg<br />
08-550 947 07<br />
Södertälje – AB<br />
Maria Bergman<br />
070-848 71 40<br />
VA. Östergötland<br />
Sveneric Blixt<br />
0141-800 68<br />
Ödeshög<br />
Margot Pettersson<br />
0144-318 97<br />
Förbundsstyrelsen<br />
Ordförande: Yvonne Nordström Pettersson,<br />
Vreta, 640 51 STJÄRNHOV, 0158-410 66<br />
vreta@telia.com<br />
V. ordf.: Maria Bergman, Gullvivsstigen 20,<br />
153 31 JÄRNA, 08-551 711 73, 070-848 71 40<br />
miabergman@msn.com<br />
Kassör: Hans Larsson, Lugnet,<br />
640 30 HÄLLEFORSNÄS, 0157-408 63, 070-554 08 63<br />
hans.hanas@gmail.com<br />
Sekreterare: Susann Vikberg, Snårvägen 7,<br />
961 44 BODEN, 0921-649 88, 070-323 14 29<br />
vikberg.j@telia.com<br />
Ledamot: Roland Oscarsson, Dimbo Dala,<br />
643 95 VINGÅKER, 0151-602 42, 070-516 02 33,<br />
rolandoscarsson@hotmail.com<br />
Ledamot: Gizela Wizell, Lännäs 1312,<br />
715 93 ODENSBACKEN, 019-45 81 45, 070-514 70 59<br />
gizela.wizell@telia.com<br />
Ledamot: Magnus Lorentzon,<br />
Ramviksby Rönstorpet 142, 870 16 RAMVIK,<br />
0612-403 07, 070-603 93 33 info@mlsmaskin.com<br />
Suppleant: Ulrika Boklund,<br />
Mejerigatan 1 A, 388 40 TREKANTEN<br />
0480-503 55 ulrika_boklund@hotmail.com<br />
Suppleant: Carita Stenbacka-Tenezakis,<br />
Telefonvägen 15, 126 37 HÄGERSTEN<br />
08-18 76 02 carita.stenbacka@bredband.net<br />
Suppleant: Monica Fahlén,<br />
Ytterskog 208, 870 10 ÄLANDSBRO, 0611-607 91<br />
070-624 34 98, monica.fahlen@gmail.com<br />
Revisor: Ros-Marie Svanborg,<br />
Patrons Allé 10, 943 31 ÖJEBYN<br />
070-659 90 92, jan.svanborg@telia.com<br />
Revisor: Martin Berglund, Sandåsgatan 13,<br />
945 32 NORRFJÄRDEN, 0911-200 514<br />
Valberedningens sammankallande:<br />
Britt Bergman, Hallonstigen 8, 952 41 KALIx,<br />
0923-137 21, jan-ulf@telia.com<br />
Familjehemmet 4-2012 27
Välkommen till sjunde<br />
Familjehems-<br />
konferensen i Göteborg<br />
11–13 september 2013<br />
Familjehem Göteborg rekrytering & utbildning har åter glädjen att hälsa dig välkommen till Göteborg.<br />
Vår ambition är som alltid att konferensen skall vara ett forum och en mötesplats för alla som arbetar<br />
och verkar inom familjehemsvården. Dagarna kommer att vara fyllda med föreläsningar, seminarier<br />
och utställningar. Kvällstid kan du mingla, festa och umgås med kolleger från hela landet. Årets<br />
konferens kommer att äga rum på Clarion Hotel Post som ligger mycket centralt i Göteborg.<br />
Call for papers<br />
Er medverkan är mycket betydelsefull för den fortsatta metodutvecklingen inom familjehemsvården.<br />
Ta chansen att presentera ert projekt, er verksamhet eller aktuell forskning. Vi tycker att det är viktigt<br />
att lyfta fram det spännande utvecklingsarbete som pågår runtom i landet och att så många som<br />
möjligt får utbyta kunskaper och erfarenheter. Alla seminariehållare får 500 kronors rabatt på<br />
konferensavgiften och gratis festmiddag (erbjudandet gäller 2 personer per presentation). Varje<br />
presentation skall vara 60 minuter och vi vill ha ditt bidrag senast 25 januari 2013.<br />
Utställare<br />
Vill du ställa ut på konferensen och få chansen att möta deltagare från hela Sverige?<br />
I så fall hör av dig.<br />
Information<br />
Den praktiska delen av konferensen sköts av Thomas Kollberg på Dalheimers hus, Social resurs-<br />
förvaltning som är en del av Göteborgs Stad. Det är till honom du vänder dig när det gäller allt<br />
praktiskt som papers, anmälan och utställarmedverkan.<br />
Konferensavgiften är 4100 kronor (exkl.moms). I avgiften ingår föreläsningar, seminarier, lunch på<br />
onsdag och torsdag, pausförfriskningar och mingelkvällen.<br />
Det färdiga programmet kommer att vara klart i slutet på mars 2013. Om du vill reservera plats på<br />
konferensen redan nu, så går det bra att maila till thomas.kollberg@socialresurs.goteborg.se.<br />
Din anmälan är inte bindande, men du är garanterad en plats på konferensen.<br />
Kontaktuppgifter<br />
Thomas Kollberg når du på ovanstående mail eller på 031-367 97 75.<br />
Övrig information<br />
Familjehem Göteborg rekrytering & utbildning är innehållsmässigt ansvariga för konferensen,<br />
kontaktperson är Eva Kollberg som nås på eva.kollberg@vastrahisingen.goteborg.se<br />
eller på 031-366 67 07.<br />
Göteborgs Stad Grafiska Gruppen 121114-003-130 Utskriftsoriginal