You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BIOENERGINYTT<br />
med Bioenergi i Pressen<br />
Nr <strong>10</strong> / 2012 NYHETER, KOMMENTARER OCH PRESSKLIPP<br />
De svenska utsläppen minskar stadigt<br />
- 16 procent mellan 1990 och 2011<br />
De svenska utsläppen av klimatgaser minskade kraftigt<br />
2011 jämfört med 20<strong>10</strong>, och har minskat med 16 procent<br />
jämfört med 1990, från 65,5 miljoner ton CO 2 -ekvivalenter<br />
till 61,5 miljoner ton. Då ska man veta att 20<strong>10</strong> var ett<br />
extremt kallt år, med utsläpp som avvek negativt från den<br />
långsiktiga trenden.<br />
Även inbindningen av kol i skog och mark, LULUCF (Land Use,<br />
Land Use Change & Forestry) visar en positiv utveckling, med en<br />
ökad inbindning från 30,7 miljoner ton till 35,2 miljoner ton. En<br />
redovisning finns också i Bioenergi <strong>nr</strong> 5 (<strong>Svebio</strong>nytt sidan 53). Så<br />
här skrev Naturvårdsverket på sin hemsida:<br />
”Utsläppsnivåerna har varierat mellan 59,43 miljoner ton år<br />
2009 som lägst och 78,3 miljoner ton år 1996 som högst. Variationer<br />
mellan enskilda år beror till stor del på skiftningar i temperaturen<br />
och nederbörden samt på konjunkturläget.<br />
Utsläppsnivåerna 2009 och 20<strong>10</strong> var på olika sätt extrema. Under<br />
2009 var det rekordlåga utsläpp till följd av den ekonomiska krisen<br />
och 20<strong>10</strong> hade vi mycket höga utsläpp till följd av kalla vintrar, begränsad<br />
kärnkraftsproduktion och ekonomisk återhämtning.<br />
Innehållsförteckning<br />
FORTS. s.2 4<br />
De svenska utsläppen minskar stadigt<br />
- 16 procent mellan 1990 och 2011 1<br />
Kommissionen vill straffa ut biodiesel och etanol från jordbruksgrödor 3<br />
Energiforskningen fortsatt kvar hos<br />
Energimyndigheten med anslag på hög nivå 5<br />
Mindre än 1 TWh olja i småhusen 6<br />
Oppositionens förslag på energi- och klimatområdet 7<br />
SNF räknade partiledarnas ”miljöord” 8<br />
Biogasstatistik – blygsam ökning 8<br />
Eon lämnar Finland och reaktorprojekt 9<br />
BIOENERGINYTT utkommer med 11 nummer per år<br />
Ansvarig utgivare: Gustav Melin, redaktör: Kjell Andersson<br />
Redaktion och prenumerationer: SVEBIO, Torsgatan12, 111 23 Stockholm<br />
Tel 08-441 70 80, Fax 08-441 70 89, info@svebio.se, www.svebio.se<br />
Manusstopp för detta nummer: 2012-<strong>10</strong>-26<br />
220<br />
2<strong>10</strong><br />
200<br />
190<br />
180<br />
170<br />
160<br />
150<br />
140<br />
130<br />
120<br />
1<strong>10</strong><br />
<strong>10</strong>0<br />
90<br />
80<br />
Bioenergi BNP Klimatgasutsläpp<br />
1990 1993 1996 1999 2002 2005 2008 2011<br />
Utsläppen av klimatgaser minskade med 16 procent från 1990 till 2011,<br />
samtidigt som BNP ökade med omkring 56 procent.<br />
Användningen av bioenergi har fördubblats under perioden. De ökade<br />
utsläppen 20<strong>10</strong> berodde till stor del på exceptionellt kall väderlek.<br />
Källa: <strong>Svebio</strong>, Ekonomifakta, Naturvårdsverket.<br />
Supermiljöbilar populärare än väntat 9<br />
Pressmeddelanden <strong>10</strong><br />
Brittisk satsning på biokraft genombrott för europeisk bioenergi <strong>10</strong><br />
Straffa inte dagens biodrivmedel för att gynna framtidens <strong>10</strong><br />
Sveriges regering måste verka för högre pris på utsläpp <strong>10</strong><br />
Remissyttranden 11<br />
Marknaderna 12<br />
Regnig höst fyller redan fulla dammar 12<br />
Oljepriset svagt nedåt 12<br />
Bioenergi i pressen 12
FORTS FRÅN SID 1.<br />
Frånsett de senaste årens kraftiga variationer finns en tydlig<br />
trend att utsläppen minskar. De största minskningarna av utsläppen,<br />
i absoluta tal räknat, har skett främst till följd av att oljeeldning<br />
för uppvärmning av bostäder och lokaler har ersatts med<br />
eldning av biobränsle.<br />
Utsläpp i transportsektorn står för en tredjedel av utsläppen och<br />
är oförändrade 2011 jämfört med 1990. Huvuddelen av dessa utsläpp<br />
kommer från personbilar och tunga fordon. Utsläppen från<br />
personbilar har minskat med 9 procent jämfört med 1990 trots<br />
att trafiken har ökat. Det beror på att vi har mer energieffektiva<br />
bilar och en ökad användning av biobränslen. Denna minskning<br />
motverkas av att utsläppen från tunga fordon ökat med 44 procent<br />
under samma period.<br />
För produktion av el och fjärrvärme har utsläppen varierat mellan<br />
åren och någon tydlig trend kan inte utläsas. Industrins energianvändning<br />
visar på en minskning sedan 1997. Utsläppen från<br />
jordbruk och avfall har också minskat betydligt sedan 1990, bland<br />
annat på grund av minskat antal djur och minskad deponering av<br />
organiskt avfall.<br />
Sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och<br />
skogsbruk bidrar under perioden 1990–2011 till en årlig nettosänka<br />
genom att koldioxid från luften tas upp av vegetationen och binds<br />
in i biomassan. Sänkan har varierat mellan 27 och 38 miljoner ton<br />
koldioxidekvivalenter.”<br />
80 000<br />
70 000<br />
60 000<br />
50 000<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
<strong>10</strong> 000<br />
0<br />
År 2011 släppte Sverige ut 61,5 miljoner ton växthusgaser, enligt preliminära data. Jämfört med 20<strong>10</strong> är det en minskning på sex procent och jämfört med<br />
1990 en minskning på 16 procent. Bortsett från höga utsläppsnivåer år 20<strong>10</strong> visar trenden från 1998 på minskade utsläpp av växthusgaser i Sverige.<br />
Not: Ändringar kan tillkomma fram till ordinarie publicering i mitten av december.<br />
* Koldioxidekvivalenter är ett sammantaget mått på olika växthusgasers (koldioxid, metan, lustgas och fluorerade gaser) inverkan på växthuseffekten.<br />
Källa: Preliminärt underlag till Sveriges klimatrapportering till UNFCCC 2013 publicerat 16 oktober 2012.<br />
http://www.naturvardsverket.se/Start/Statistik/Vaxthusgaser/Nationell-utslappsstatistik/<br />
2<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Utsläppsstatistiken visar att utvecklingen går åt rätt håll. Det går att<br />
öka BNP och samtidigt minska utsläppen. Om man ser till utsläpp per<br />
BNP-enhet är utsläppen idag bara drygt hälften så stora som 1990.<br />
BNP har ökat med 56 procent och utsläppen har minskat med 16 procent.<br />
Men det går att komma längre. Det som återstår är främst att<br />
ställa om transportsektorn till effektivare fordon och förnybara drivmedel.<br />
Dessutom finns det fortfarande mycket att göra i industrisektorn,<br />
både i lokaler och processer. Det finns fortfarande en hel del fossila<br />
bränslen kvar.<br />
Statistiken visar också att det går alldeles utmärkt att öka användningen<br />
av biobränslen utan att detta minskar kolförråden i skog och<br />
mark. Kolförråden i våra skogar ökar år från år med 30 – 35 miljoner<br />
ton CO , trots hög aktivitet i skogen. Det innebär att mer än hälften av<br />
2<br />
alla utsläpp i alla andra sektorer binds i våra skogar. Det är fakta som<br />
miljöorganisationer och forskare på EU-nivå borde ta till sig. Vi måste<br />
bli bättre på att berätta om detta.<br />
Utsläpp av växthusgaser per sektor, <strong>10</strong>00 ton koldioxidekvivalenter *<br />
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 20<strong>10</strong> 2011<br />
Diffusa utsläpp och användning av lösningsmedel Avfallshantering<br />
Jordbruk Energiproduktion inom energiindustrin<br />
Energiproduktion inom service, hushåll, jordbruk skogsbruk och fiske Energiproduktion inom industrin<br />
Industriprocesser Övriga i<strong>nr</strong>ikes transporter<br />
Vägtransporter - Lastbilar och bussar Vägtransporter - Personbilar<br />
FORTS 4
FORTS FRÅN SID 2.<br />
0<br />
-5 000<br />
-<strong>10</strong> 000<br />
-15 000<br />
-20 000<br />
-25 000<br />
-30 000<br />
-35 000<br />
-40 000<br />
-45 000<br />
Upptag av växthusgaser från markanvändning, <strong>10</strong>00 ton koldioxidekvivalenter *<br />
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 20<strong>10</strong> 2011<br />
Sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk bidrar under perioden 1990–2011 till en årlig nettosänka genom att koldioxid<br />
från luften tas upp av vegetationen och binds in i biomassan. Sänkan har varierat mellan 27 och 38 miljoner ton koldioxidekvivalenter.<br />
Källa: Preliminärt underlag till Sveriges klimatrapportering till UNFCCC 2013 publicerat 16 oktober 2012.<br />
http://www.naturvardsverket.se/Start/Statistik/Vaxthusgaser/Nationell-utslappsstatistik/<br />
Kommissionen vill straffa ut biodiesel och etanol från jordbruksgrödor<br />
Trots mycket kritik från bioenergisektorn och lantbrukssektorn<br />
presenterade EU-kommissionen för ett par veckor<br />
sedan (17 oktober) ett förslag kring biodrivmedel och ILUC,<br />
vars huvuddrag vi beskrev i förra numret av Bioenerginytt.<br />
Kommissionen hade på några punkter mildrat förslaget, t ex hade<br />
man tagit bort en inkludering av ILUC-faktorer i bränslekvalitetsdirektivet.<br />
Men på flera andra punkter står kommissionen fast vid<br />
sina ursprungliga förslag:<br />
• Man accepterar ILUC-tillägg på de nivåer som JRC (Joint<br />
Research Center) har räknat. Det innebär främst en stor belastning<br />
på biodiesel. Faktorerna ska nu bara användas för statistiska<br />
beräkningar, men det skapar ändå en osäkerhet kring investeringar<br />
i produktion av biodiesel och etanol från grödor.<br />
• Man står fast vid förslaget att av de <strong>10</strong> procent som är målet<br />
för förnybar energi i transportsektorn 2020, ska bara 5 procent få<br />
komma från grödebaserade biodrivmedel (första generationen).<br />
Det innebär i praktiken att målet sänks kraftigt, eftersom det kommer<br />
att vara mycket svårt att få fram tillräckliga volymer av andra<br />
generationens drivmedel.<br />
• Kommissionen vill stimulera andra generationens drivmedel<br />
med dubbelräkning och fyrdubbelräkning, men utan att höja det<br />
totala målet över <strong>10</strong> procent. Det innebär också att den totala volymen<br />
minskar.<br />
• Istället för en allmän beskrivning av vilka drivmedel som ska<br />
kunna dubbel- och fyrdubbelräknas innehåller förslaget nu en lång<br />
detaljerad lista på råvaror som kvalificerar för respektive nivå (se<br />
lista till höger).<br />
Lista över råvaror för dubbel och fyrdubbelräkning<br />
I ett nytt Annex IX till Förnybarhetsdirektivet listar kommissionen<br />
de råvaror som ska kvalificera för fyrdubbelräkning och för<br />
dubbelräkning. Listan ser ut så här – på engelska med våra egna<br />
översättningar:<br />
3<br />
Fyrdubbelräkning:<br />
Algae (alger)<br />
Biomass fraction of mixed municipal waste, but not separated household<br />
waste subject to recycling targets under Article 11(2)(a) of Directive<br />
2008/98/EC … on waste.<br />
(biomassedelen av blandat hushållsavfall, men inte utsorterat hushållsavfall<br />
som är föremål för återvinningsmål enligt artikel 11 2a i avfallsdirektivet)<br />
Biomass fraction of industrial waste<br />
(biomassedelen av industriavfall)<br />
Straw (halm)<br />
Animal manure and sewedge sludge<br />
(djurgödsel och avloppsslam)<br />
Palm oil mill effluent and empty palm fruit bunches<br />
(avfall från palmoljepressning och tomma palmfruktklasar)<br />
Tall oil pitch (tallbeck)<br />
Crude glycerine (råglycerin)<br />
Bagasse (bagass, dvs restprodukten från sockerrör)<br />
Grape marcs and wine lees<br />
(pressrester och jäsningsrester från vintillverkning)<br />
Nut shells (nötskal)<br />
Husks (agnar)<br />
Cobs (kolvar)<br />
Bark, branches, leaves, saw dust and cutter shavings<br />
(bark, grenar, löv, sågspån och hyvelspån)<br />
Dubbelräkning:<br />
Used cooking oil (använd matlagningsolja)<br />
Animal fats classified as category I and II in accordance with<br />
EC/1774/2002 laying down health rules concerning animal by-products<br />
not intended for human consumtion<br />
(djurfetter som klassificerats som oätliga)<br />
Non-food cellulosic material (icke-livsmedel cellulosamaterial)<br />
Ligno-cellulosic material except saw logs and veneer logs<br />
(hemicellulosa-material utom sågtimmer och fanértimmer)<br />
FORTS 4
FORTS FRÅN SID 3.<br />
Kritik från energiministern<br />
Energiminister Anna-Karin Hatt kommenterade EU-kommissionens<br />
förslag redan på grundval av det utkast som läckte ett par<br />
veckor innan det slutliga förslaget presenterades (se förra numret<br />
av Bioenerginytt). Energiministern var starkt kritisk i sin egen<br />
blogg under rubriken ”Dra inte alla biodrivmedel över en kam”.<br />
Vi citerar:<br />
”På kort tid har vi i Sverige lyckats ställa om så att nästan tio<br />
procent av de bränslen vi använder i transportsektorn är förnybara<br />
alternativ, som etanol, biogas och biodiesel. Eftersom vi kommit<br />
igång så snabbt och bra med att börja den gröna omställningen av<br />
våra transporter så har vi i Sverige i princip redan nått det mål som<br />
vi i hela EU ska nå till år 2020. Nu är det viktigt att vår omställning<br />
bort från oljeberoendet i transportsektorn inte stannar av.<br />
För mig, Centerpartiet och regeringen är det alldeles självklart<br />
att den som tankar förnybart ska kunna veta att den etanolen eller<br />
den biodieseln producerats på ett schysst sätt. Det är just därför<br />
vi har hållbarhetskrav i EU, som ska se till att biobränslena framställs<br />
med goda klimat- och miljövillkor. De hållbarhetskraven är<br />
krav som regeringen drivit på och som kommer skärpas successivt<br />
framöver.<br />
Nu verkar det som om EU-kommissionen snabbt vill förändra<br />
dessa stabila förutsättningar, i alla fall om man får tro ett kommande<br />
förslag som läckt ut från EU-kommissionen. Förslaget handlar<br />
om att man fram till år 2020 skulle begränsa användningen av<br />
biobränslen som produceras av grödor som skulle kunna användas<br />
som foder eller livsmedel till maximalt fem procent. Om kommissionens<br />
förslag skulle bli verklighet skulle det inte bara begränsa<br />
användningen av biobränslen som framställts på ett tveksamt sätt,<br />
utan det skulle också riskera straffa flera bra biobränslen, som till<br />
exempel den E85 vi använder i Sverige. Det skulle vara väldigt dåligt<br />
både för klimatomställningen och för konsumenterna.”<br />
”Min självklara utgångspunkt, som jag kommer ha för ögonen<br />
när kommissionen väl presenterar ett officiellt förslag och när jag å<br />
Sveriges vägnar ska granska detsamma, är att vi konsumenter som<br />
kör förnybart ska kunna vara säkra på att vi gör nytta för klimatet<br />
och inte skadar miljön. Men min utgångspunkt är också att vi<br />
också framöver ska ha ett bra system som gradvis ökar användningen<br />
av de biobränslen som producerats på ett schysst sätt. Vi<br />
i Sverige har kommit så här långt tack vare att vi fått in allt mer<br />
biobränslen i vår transportsektor. För att helt bryta vårt beroende<br />
av fossila bränslen (vilket vi ska till 2030) kommer det behövas<br />
ännu mer sådana miljöbra biobränslen.”<br />
Branschens reaktioner på ILUC-förslaget<br />
SPBI kommenterade kommissionens förslag till tillägg till Bränsle-<br />
kvalitets- och Förnybarhetsdirektiven den 22 oktober så här:<br />
”I och med förslaget visar kommissionen på en vilja att totalt<br />
ändra på förutsättningarna för introduktionen av biodrivmedel i<br />
Europa och det innan de av kommissionen initierade direktiven<br />
för förnybarhet och drivmedel ens till fullo är implementerade i<br />
nationell lagstiftning. En sådan ryckighet och kortsiktighet från<br />
kommissionens sida är förödande för de företag som skall investera<br />
och verka i en marknad.<br />
Enligt OECD-ländernas energiorgan IEA består den globala<br />
produktionen av biodrivmedel i stort sett av grödebaserade produkter<br />
varav etanol dominerar med ca 80 procent. En situation<br />
4<br />
som inte nämnvärt förväntas förändras fram till 2020. Kommissionen<br />
väljer ändå att begränsa användningen av grödebaserade<br />
biodrivmedel och sätter nivån till 5 procent. Detta kommer att<br />
märkbart försvåra, om inte omöjliggöra, de mål som EU har satt<br />
upp i ovanstående direktiv.”<br />
”Så som förslaget är skrivet kommer det att negativt påverka<br />
investeringar som har en längre avskrivningstid än till 2020 och<br />
det gör det mycket svårt att nå målen.<br />
Sammantaget menar SPBI att förslaget kommer att försvåra,<br />
om inte omöjliggöra, måluppfyllelsen fram till 2020 och sätta en<br />
hämsko på den fortsatta ökningen i användningen av biodrivmedel<br />
i transportsektorn.”<br />
Och så här kommenterade Lantmännen Energi:<br />
”Sverige kan och bör öka användningen av grödbaserade biodrivmedel<br />
över 5 procent.<br />
Det är beklagligt att kommissionen sätter ett tak på 5 procent<br />
för den statistiska redovisningen av grödbaserade biodrivmedel,<br />
men det är väldigt positivt att taket endast gäller för tillgodoräknande<br />
i den statistiska rapporteringen till EU. Sveriges möjligheter<br />
för ökad användning av hållbara grödbaserade biodrivmedel för<br />
att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 m.fl. mål<br />
kvarstår således precis som förut.”<br />
”Det är positivt att kommissionen så tydligt lyfter fram etanolens<br />
potential och hållbarhet: “E<strong>10</strong> means blending petrol with<br />
up to <strong>10</strong> procent (in volume) of ethanol and is a means to achieve<br />
the 2020 targets, which remain unchanged. Ethanol can not only<br />
be produced from food crops, but also from residues. Furthermore,<br />
the best available scientific evidence on ILUC indicates that<br />
ethanol offers significant greenhouse gas savings, also when ILUC<br />
emissions are included and that the use of E<strong>10</strong> does not contribute<br />
to dramatic increases of food prices. E<strong>10</strong> should therefore be<br />
introduced equally across the EU without delay.” Etanol har stor<br />
potential på marknaderna för E<strong>10</strong>, E20/25, E85 samt ED95 och är<br />
ett kostnadseffektivt samt hållbart alternativ till fossila drivmedel.<br />
Det är därför viktigt att pågående svenska utredningar verkligen<br />
tar hänsyn till etanolens stora potential som ett hållbart och kostnadseffektivt<br />
alternativ till fossila drivmedel.<br />
Skadlig nyckfullhet från kommissionen<br />
Det är olyckligt att kommissionen drastiskt ändrar sin inställning<br />
till biodrivmedel och endast några år efter införandet av mål och<br />
regelverk för biodrivmedel i grunden förändrar dem. Man sänder<br />
nu en negativ och onyanserad signal till allmänhet, politiker, investerare,<br />
biodrivmedelsproducenter, jord-/skogsbruket, fordonsindustri,<br />
forskarvärlden m.fl. Tilltron till kommissionens energi-,<br />
klimat- och industripolitik skadas av detta kortsiktiga och nyckfulla<br />
agerande. Dessvärre har nyckfullt, kortsiktigt och otydligt agerande<br />
från regeringen och EU medfört att mycket lovvärda projekt<br />
och investeringar i Sverige inom nya tekniker för produktion av<br />
biodrivmedel under senare tid lagts på is eller uteblivit.”<br />
”I sin helhet riskerar förslaget att leda till ökad användning av<br />
diesel och bensin samt att transportsektorns klimatpåverkan ökar.<br />
Detta strider mot en rad mål och visioner i Sverige och EU.”<br />
FORTS 4
FORTS FRÅN SID 4.<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Nu kan debatten komma igång på allvar kring ILUC (indirekt förändrad<br />
markanvändning). EU-kommissionen har sagt sitt. Miljöorganisationerna<br />
på EU-nivå är missnöjda för att EU inte mönstrat ut grödebaserade<br />
drivmedel direkt och lagt på en obligatorisk ILUC-faktor som slår ut<br />
användningen redan nu. Men kommissionens något urvattnade förslag<br />
är tillräckligt förödande för introduktionen av förnybara drivmedel och<br />
reduktionen av klimatgasutsläpp från trafiken. Investeringarna kommer<br />
Energiforskningen fortsatt kvar hos<br />
Energimyndigheten med anslag på hög nivå<br />
Den 19 oktober presenterade energiminister Anna-Karin<br />
Hatt energiforskningspropositionen. Av den framgår att<br />
Energimyndigheten också i fortsättningen har hand om energiforskningsanslagen,<br />
och att anslagsnivån ligger på den<br />
nivå som gällt under tidigare år, med en viss förstärkning.<br />
Anslaget drogs ju ner i en tidigare budgetproposition, för kommande<br />
år. Men nu är nivån återställd med råge. Av propositionen<br />
framgår också att Energimyndigheten ska få ett särskilt uppdrag<br />
att utreda hur man på ett bättre sätt ska kunna finansiera stora<br />
demonstrationsprojekt.<br />
Så här skrev Näringsdepartementet på sin hemsida:<br />
”En framtida tillgång till säker, ren och effektiv energi kopplad<br />
till kraftigt minskad skadlig klimat- och miljöpåverkan är en<br />
av de stora samhällsutmaningarna för att säkra en hållbar utveckling.<br />
Utveckling och introduktion av nya processer, produkter och<br />
tjänster är avgörande för möjligheterna att på ett kostnadseffektivt<br />
sätt möta denna utmaning.<br />
Stöd till forskning och innovation på energiområdet är en central<br />
och integrerad del av energipolitiken. Verksamheten har starka<br />
synergier med styrmedel inom energipolitiken och är av stor betydelse<br />
för möjligheterna att nå beslutade klimat- och energimål.”<br />
”Forskning och innovation på energiområdet ska:<br />
• bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens<br />
som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster<br />
möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem<br />
i Sverige, karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet,<br />
konkurrenskraft och försörjningstrygghet,<br />
• utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom<br />
svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets<br />
omställning och utveckling såväl i Sverige som på andra<br />
marknader, samt<br />
• bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet.”<br />
”Stödet till forskning och innovation på energiområdet bör<br />
hanteras inom en strategiskt utformad samlad insats som spänner<br />
över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor,<br />
och utifrån en helhetssyn på energisystemet. Det bör hanteras i<br />
nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska<br />
insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat-<br />
energi och energirelaterade miljöpolitiska mål.<br />
5<br />
att torka in för första generationens biodrivmedel, och det betyder att<br />
marknaden krymper. Det drabbar även den andra generationens företag,<br />
och inte minst de företag som utvecklar fordon och som bygger<br />
marknad och distribution.<br />
Vi hoppas att Anna-Karin Hatt har fullt stöd från de övriga i regeringen.<br />
Vi har inte hört några kommentarer från de andra partierna, och<br />
landets ledarsidor har varit märkligt oengagerade i frågan.<br />
Vikten av ett aktivt strategiarbete och en stark samordning för<br />
energiforskningen motiverar att Statens energimyndighets övergripande<br />
roll och ansvar bibehålls.<br />
Insatserna föreslås fokusera under kommande fyra år på de fem<br />
prioriterade områdena:<br />
• Fossiloberoende fordonsflotta<br />
• Kraftsystem som klarar förnybar elproduktion<br />
• Energieffektivisering i bebyggelsen<br />
• Ökad användning av bioenergi<br />
• Energieffektivisering i industrin”<br />
När det gäller anslagsnivån skriver regeringen så här i sammanfattningen<br />
av propositionen:<br />
”I budgetpropositionen för 2013 har regeringen föreslagit en<br />
förlängning och successiv förstärkning av insatserna för forskning<br />
och utveckling inom utgiftsområde 21 Energi med totalt 1 240<br />
miljoner kronor 2013-2016 (prop. 2012/13:1). I relation till tidigare<br />
beslutade nivåer har anslaget föreslagits öka med 250 miljoner kronor<br />
2013, och beräknats öka med 250 miljoner kronor 2014, 270<br />
miljoner kronor 2015 och 470 miljoner kronor 2016. Detta innebär<br />
en nivå på omkring 1,3 miljarder kronor under åren 2013-2015<br />
och en nivå på omkring 1,4 miljarder kronor från och med 2016,<br />
att jämföra med den tidigare grundnivån på drygt 900 miljoner<br />
kronor. Denna förstärkning möjliggör ökade ambitioner på ett<br />
flertal angelägna områden.”<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Anna-Karin Hatt gick segrande ur regeringens interna strid om energiforskningen.<br />
Energimyndigheten får behålla ansvaret, och anslagsnivån<br />
är återställd till en ambitiös nivå. På en punkt vill man fortsätta<br />
att utreda. Det gäller hur man ska kunna garantera stöd till stora demonstrationsprojekt.<br />
Här finns en lång rad projekt, där Sverige kan bli<br />
världsledande. Det gäller inte minst inom området biodrivmedel från<br />
skogsråvara. Möjligheterna att få pengar från EU har minskat, och<br />
svenska staten måste ställa upp.<br />
När det gäller prioriterade områden för energiforskningen måste vi<br />
vara nöjda. Två av de prioriterade områdena är ”fossiloberoende fordonsflotta”<br />
och ”ökad användning av bioenergi”.
Mindre än 1 TWh olja i småhusen<br />
Användningen av olja för uppvärmning av småhus sjönk<br />
till 0,9 TWh 2011, från 1,3 TWh året innan. Fem år tidigare<br />
var uppvärmningen av villor med eldningsolja 3,4 TWh. Det<br />
framgår av energistatistiken för småhus 2011, som publicerades<br />
av Energimyndigheten i början av oktober.<br />
Varje TWh motsvarar ungefär <strong>10</strong>0 000 kubikmeter. Det finns omkring<br />
60 000 villor som kan värmas med olja, men enligt undersökningen<br />
var det bara 28 000 som faktiskt använde olja, nästan samtliga<br />
byggda före 1960. Det betyder att bara 1,5 procent av villaägarna<br />
idag har oljeeldning, eftersom det finns 1,9 miljoner småhus.<br />
Den totala användningen av energi i småhusen minskade från<br />
35,3 TWh till 33 TWh, på grund av den mildare väderleken. Användningen<br />
av biobränslen minskade från 12,4 till 12 TWh, men<br />
användningen av fjärrvärme ökade från 5,5 till 5,8 TWh. Det finns<br />
en stark trend för mer fjärrvärme i småhussektorn. Användningen<br />
av el minskade från 15,9 till 14,1 TWh. Denna siffra gäller bara uppvärmning<br />
och varmvatten. Dessutom används i genomsnitt 6 000<br />
kWh per småhus för hushållsel, vilket sammantaget blir 11,5 TWh.<br />
Drygt en fjärdedel av alla småhus, 480 000, värms uteslutande<br />
med elvärme. Hälften med direktverkande el och hälften med vattenburen<br />
el. Dessutom finns det nära 400 000 hus som värms med<br />
el i kombination med biobränsle. 360 000 hus värms med berg-,<br />
jord- eller sjövärme med värmepump, varav 220 000 värms enbart<br />
med värmepump. Dessa hus utgör 11,5 procent av alla småhus, och<br />
är nu för första gången fler än de hus som värms enbart med biobränslen<br />
(<strong>10</strong>,8 procent). Det är mycket vanligt att kombinera olika<br />
uppvärmningskällor. Totalt finns det 923 000 värmepumpar i de<br />
svenska småhusen.<br />
Antalet hus med solvärme har bara ökat måttligt, från 27 000<br />
till 31 000.<br />
Foto: Warren Goldswain<br />
Den viktigaste mötesplatsen för folk i branschen:<br />
Konferens, workshops och studiebesök.<br />
6 - 7 november, Kolmården, Norrköping<br />
Läs mer på www.svebio.se Välkommen!<br />
Mer bioenergi än statistiken visar<br />
Enligt statistiken står biobränslen för 36,4 procent av småhusuppvärmningen,<br />
medan el står för 43 procent och fjärrvärme för 17,5<br />
procent.<br />
Men statistiken underskattar bioenergins roll. Huvuddelen av<br />
fjärrvärmen (drygt 70 procent) kommer ju från biobränslen och<br />
7 procent av all elproduktion är biokraft. Om man ser till ursprungsenergin<br />
för fjärrvärme och el så står bioenergin idag för 52<br />
procent av uppvärmningen av småhus. Då har vi inte inkluderat<br />
den ”frivärme” som värmepumpar tar upp. Den bokförs inte i den<br />
svenska statistiken, men den ska rapporteras till EU när Sverige<br />
ska ange andelen förnybar energi.<br />
…men små förändringar i flerfamiljshusen<br />
Användningen av energi i flerfamiljshusen 2011 präglades också<br />
av den milda väderleken. Den totala användningen av värme och<br />
varmvatten minskade från 28,7 TWh till 24,3 TWh. Hela 91,5 procent<br />
av energin var fjärrvärme, och det var en liten minskning, från<br />
cirka 93 procent året innan. Oljeanvändningen minskade, och är<br />
nu bara 0,36 TWh. Det är en nedgång med tre fjärdedelar från<br />
2005. Man kan inte utläsa några tydliga trender i statistiken vare<br />
sig för biobränsle (pellets och flis) eller värmepumpar.<br />
… och mer pellets i lokaler<br />
Statistiken för uppvärmning av lokaler 2011 visar också en kraftigt<br />
minskad förbrukning, från 19,4 TWh till 17,7 TWh. Också här är<br />
fjärrvärmen helt dominerande, kring 80 procent. Oljeanvändningen<br />
minskade från 0,77 till 0,57 TWh. Användningen av pellets<br />
ökade från 0,39 till 0,51 TWh, den högsta siffran man mätt upp<br />
genom åren. Också användningen av värmepumpar tycks öka.<br />
Årets<br />
Bioenergidagar<br />
I samarbete med:<br />
Arrangerat av:<br />
Bioenergi<br />
– Sveriges<br />
största<br />
energislag!
Oppositionens förslag på energi- och klimatområdet<br />
Återinförda klimpbidrag, mer pengar till järnvägsutbyggnad, skatt på handelsgödsel, meta<strong>nr</strong>educeringsstöd till<br />
biogas och mer pengar till solenergi. Det är några av de gemensamma dragen i oppositionspartiernas energipolitik,<br />
så som den framträder i partiernas skuggbudgetar, som presenterats i riksdagen.<br />
Socialdemokraterna – blygsamma summor<br />
Den socialdemokratiska skuggbudgeten utmärks av att den istället<br />
för överbud innehåller ”underbud”. Partiet kritiserar finansministern<br />
för att slösa med skattemedlen och lägger en fyra miljarder<br />
stramare alternativbudget än regeringen.<br />
På energiområdet är följden mycket blygsamma extrasummor –<br />
totalt plussar socialdemokraterna på 455 miljoner för ”klimat- och<br />
miljöinvesteringar”: 50 miljoner ökat stöd till solenergi, <strong>10</strong> miljoner<br />
för ökat stöd till biogas inom landsbygdsprogrammet, 150 miljoner<br />
till ett nytt Klimp-program, där staten står för maximalt 50 procent<br />
av investeringen. Man vill också införa ett särskilt innovationsstöd<br />
för klimatinnovationer på 250 miljoner, som ska kunna användas<br />
för att stimulera förnybar energi, och energieffektivisering. Detta<br />
anslag ligger utöver de 455 miljonerna.<br />
På inkomstsidan vill socialdemokraterna återinföra skatt på<br />
handelsgödsel, införa en skatt på flourerade växthusgaser och höja<br />
skatterna på naturgrus, bekämpningsmedel och avfall, men bara<br />
med totalt 50 miljoner. Man vill avskaffa supermiljöbilspremien,<br />
införa ett så kallat bonus/malussystem för miljöbilar och ingenting<br />
sägs om höjda skatter på bensin eller koldioxid.<br />
Vänsterpartiet – satsar på sol<br />
Vänsterpartiet argumenterar starkt för en satsning på solenergi,<br />
och föreslår ett nationellt planeringsmål för 9 TWh solenergi till<br />
2020 – 5 TWh el och 4 TWh värme – och införa extra stöd till<br />
solenergi med 420 miljoner om året de närmaste åren. Partiet vill<br />
höja elcertifikatsramen till 30 TWh från dagens 25 TWh. Man vill<br />
återinföra ett klimatinvesteringsprogram med en miljard om året.<br />
Vänstern vill också satsa stora pengar på investeringar i kollektivtrafik<br />
och upprustning av flerfamiljshus.<br />
Vänsterpartiet vill höja koldioxidskatten med 7 öre per år (dagens<br />
nivå är <strong>10</strong>6 öre/kg CO 2 ). För den som tankar bensin betyder<br />
det 20 öre/liter, dvs på tre år en höjning med 60 öre/liter. För att<br />
kompensera glesbygden vill man införa en sänkning av fordonsskatten<br />
i 35 inlandskommuner.<br />
Vänstern vill också införa kilometerskatt för den tunga trafiken<br />
och införa skatt på i<strong>nr</strong>ikesflyget – en schabloniserad start- och<br />
landningsavgift. Partiet vill också införa en handelsgödselskatt.<br />
Miljöpartiet - miljardpaket<br />
Miljöpartiet presenterar ett ”klimatpaket” som bland annat innefattar<br />
en grön industrifond, där staten ska avsätta 4 miljarder 2013<br />
-2016. Staten ska stå för 25 procent av kapitalet. Det betyder att<br />
miljöpartiet räknar med att näringslivet ska satsa 12 miljarder. Miljöpartiet<br />
vill också satsa 15 miljarder mer än regeringen på järn-<br />
7<br />
vägen 2013 – 2016. Partiet vill stimulera biogas med totalt 560<br />
miljoner mer än regeringen, och införa ett meta<strong>nr</strong>educeringsstöd.<br />
Partiet vill också återinföra Klimp-programmet och klimatanpassa<br />
rotavdraget.<br />
Miljöpartiet har en lång lista på skärpta styrmedel i energisektorn.<br />
Partiet vill höja koldioxidskatten så att bensinskatten ökar<br />
med 70 öre/liter – det förslag som alla partier för några år sedan<br />
var ense om i Klimatberedningen. Partiet vill höja fastighetsskatten<br />
på vattenkraft och kärnkraft och införa en flygskatt. Som enda<br />
parti föreslår miljöpartiet att det införs koldioxidskatt på torv<br />
och att ”torven beskattas på samma vis som andra fossila bränslen”.<br />
Man vill ha en miljöskatt på flourerade växthusgaser, skatt<br />
på konstgödsel, höjd skatt på bekämpningsmedel och skatt på<br />
avfallsförbränning. Miljöpartiet vill liksom vänstern införa kilometerskatt<br />
på lastbilstransporterna, men föreslår en differentiering<br />
för transporter i regioner där ”möjligheter för järnvägs- och båttransporter<br />
saknas”. För att stimulera miljövänligare bilar vill man<br />
ha ett bonus/malussystem.<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Det finns en del gemensamma linjer i den rödgröna oppositionens<br />
förslag. Alla tre partierna vill återinföra Klimp eller något liknande program<br />
för åtgärder ute i kommunerna. På liknande sätt lägger alla partierna<br />
förslag om stödprogram för cleantech och ”gröna innovationer”.<br />
Skatt på handelsgödsel och flourerade gaser och meta<strong>nr</strong>educeringsstöd<br />
till biogas är också frågor som alla driver.<br />
Samtidigt är det slående hur lite det ledande oppositionspartiet, socialdemokraterna,<br />
satsar på klimatpolitik och energiförnyelse. De konkreta<br />
förslag som läggs handlar om små symboliska tillskott av stöd,<br />
t ex <strong>10</strong> miljoner till stöd till biogas inom landsbygdsprogrammet. Det<br />
räcker till en handfull anläggningar.<br />
Socialdemokraterna undviker frågan om höjd koldioxidskatt, som<br />
skulle höja skatten på bensin och diesel. Också vänsterpartiet och miljöpartiet<br />
lägger ganska försiktiga förslag. Inget av partierna tar upp frågor<br />
kring biodrivmedel. Alla partierna vill avskaffa supermiljöbilspremien<br />
och införa ett så kallat bonus/malussystem för att stötta miljöbilar.<br />
Inget av partierna har några konkreta förslag om hur utsläppen från<br />
industrin ska minska.<br />
Genomgående finns en starkare tilltro till direkta stöd, än vad regeringen<br />
har, och mindre intresse för att förstärka de generella styrmedlen.<br />
Man skriver gärna om vissa tekniker, som solenergi och biogas, men har<br />
sämre fokus på de stora frågorna: hur vi ska kunna reducera de stora<br />
utsläppen i trafiken och industrin, och hur vi ska kunna öka användningen<br />
av våra stora tillgångar på biobränslen.
SNF räknade partiledarnas ”miljöord”<br />
Svenska Naturskyddsföreningen räknade ”miljöord” i partiledarnas<br />
viktigaste tal under ett par år. Man gick igenom<br />
Almedalstal, sommartal och partiledaredebatterna i riksdagen<br />
och bokförde alla gånger ett ”miljöord” nämndes.<br />
Med en ganska bred definition, inkluderande t ex förnybar<br />
energi och klimatfrågor. Så här ser listan ut:<br />
Partiledaren för: Antal miljöord:<br />
Miljöpartiet 225<br />
Centerpartiet 89<br />
Socialdemokraterna 80<br />
Vänsterpartiet 66<br />
Folkpartiet 40<br />
Moderaterna 18<br />
Sverigedemokraterna 5<br />
Kristdemokraterna 3<br />
Biogasstatistik – blygsam ökning<br />
Den 1 oktober presenterades årets biogasstatistik. Den<br />
visar att biogasproduktionen 2011 var drygt 1,4 TWh, vilket<br />
var en ökning med 6 procent jämfört med året innan. Så här<br />
skrev Energigas Sverige i ett pressmeddelande:<br />
Otillräcklig ökning av biogas<br />
2011 års produktion och användning av biogas visar en liten ökning<br />
av biogasproduktionen i Sverige. Glädjeämnet är att andelen<br />
biogas som går till fordonssektorn ökar kraftigt och nu står för<br />
hälften av användningen.<br />
Idag publiceras rapporten för 2011 års produktion och användning<br />
av biogas i Sverige. Enligt statistiken producerades 1 473<br />
GWh biogas förra året, vilket är en knapp ökning med sex procent<br />
från föregående år. Förklaringen till den låga ökningstakten är en<br />
stagnerande marknad som inväntar politiska signaler.<br />
– Trots en skriande efterfrågan så ökar inte biogasvolymerna<br />
tillräckligt. Och det är de politiska signalerna och långsiktiga spelreglerna<br />
som saknas. Regeringen ger inga som helst besked om<br />
villkoren framöver eller om fungerande styrmedel för att få igång<br />
denna marknad, säger Anders Mathiasson, vd Energigas Sverige.<br />
Samma<strong>nr</strong>äkningen av produktion och användning av biogas<br />
visar att andelen biogas som går till fordonssektorn i år är i särklass<br />
störst. 50 % av den producerade biogasen uppgraderas numera och<br />
används som fordonsgas.<br />
– Att allt mer biogas går till transportsektorn är det stora glädjeämnet<br />
i sammanställningen. Genom att använda biogas i bilar,<br />
bussar och lastbilar sluter vi inte bara kretsloppet utan ersätter<br />
också en del av de fossila bränslena med kraftigt minskade utsläpp<br />
till följd, fortsätter Mathiasson.<br />
Sammanlagt finns 233 biogasproducerande anläggningar varav<br />
135 avloppsreningsverk, 55 deponier, 19 samrötningsanläggningar<br />
och fem industrigasanläggningar. Gårdsbiogasanläggningarna har<br />
ökat med fem och är nu 19 till antalet. Avloppsreningsverken står<br />
fortfarande för närmare hälften av produktionen. I samrötningsanläggningarna<br />
där bland annat hushållsavfall, slakteriavfall och<br />
8<br />
Rapporten heter Miljöord och finns på Svenska Naturskyddsföreningens<br />
hemsida. Där kan man också se exakt hur undersökningen<br />
gått till, vilka tal och debatter som inkluderats och hur<br />
många ord SNF hittat i respektive text.<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
För några år sedan var det självklart att alla partiledare berörde miljöfrågorna,<br />
och inte minst klimatfrågorna, i sina tal. Den tiden tycks vara<br />
förbi. Särskilt anmärkningsvärt är det att statsministern slutat prata om<br />
klimat och miljö. När han tillträdde, och särskilt inför klimatmötet i Köpenhamn,<br />
profilerade sig Fredrik Reinfeldt starkt på klimatfrågan. Han<br />
tillsatte en klimatkommission som han själv ledde, osv. Nu verkar den<br />
tiden mycket avlägsen. Men klimatproblemet har inte försvunnit, och<br />
verkligheten kommer att tränga sig på.<br />
gödsel från lantbruket rötas ökade volymen biogas med nästan 20<br />
procent jämfört med 20<strong>10</strong>. Mängden biogas från deponier sjönk<br />
samtidigt.<br />
Förutom biogas producerades sammanlagt 1 434 000 ton<br />
rötrest. Av det användes 64 procent som gödningsmedel och kunde<br />
därmed ersätta konstgjort handelsgödsel.<br />
– Antalet gårdsbiogasanläggningar är fortfarande få i förhållande<br />
till potentialen och till intresset som finns bland lantbrukare<br />
runt om i landet. Många hade nog hoppats att regeringen i höstbudgeten<br />
hade infört den så kallade meta<strong>nr</strong>educeringsersättningen<br />
på 20 öre per kilowattimme producerad biogas. Den 20-öringen<br />
hade betalt tillbaka sig snabbt i form av minskade utsläpp, minskad<br />
övergödning och ökad lönsamhet i lantbruket, avslutar Mathiasson.<br />
Statistiken sammanställs av Energigas Sverige i samarbete med<br />
Avfall Sverige, Svenskt Vatten och LRF och finansieras av Energimyndigheten.<br />
Mer information samt rapporten ”Produktion och användning<br />
av biogas år 2011” hittar du på www.energigas.se/Publikationer/<br />
NyRapporter.<br />
MISSA INTE!<br />
ÅretS Bioenergidagar<br />
6 - 7 november, Kolmården, Norrköping<br />
PeLLetS 2013<br />
29 - 30 januari 2013, Falun<br />
www.svebio.se<br />
SVeBioS VÅrMÖte Med ÅrSMÖte<br />
på:<br />
9 april 2013, Stockholm<br />
mer<br />
SLaSHKonFerenS på eLMia Wood<br />
4-5 juni, Elmia, Jönköping Läs
Eon lämnar Finland och reaktorprojekt<br />
Eon meddelade den 24 oktober att man helt avvecklar sin<br />
verksamhet i Finland och i Norden koncentrerar sin verksamhet<br />
till Sverige och Danmark.<br />
Detta får främst effekt på planerna på ytterligare ett kärnkraftverk<br />
i Finland, eftersom Eon äger en tredjedel av Fennovoima, det<br />
bolag som skulle bygga reaktorn i Pyhäjoki i norra Finland. Eon<br />
har redan tidigare meddelat att man drar sig ur kärnkraftsprojekt<br />
i Storbritannien. På hemmaplan i Tyskland avvecklas som bekant<br />
kärnkraften. Eons huvudkontor ligger i Düsseldorf.<br />
I Finland var beskedet huvudnyhet 24 oktober. Så här skrev en<br />
av de svenskspråkiga tidningarna:<br />
”Beslutet innebär att energikoncernen gör sig av med sin aktiepost<br />
i Fennovoima. Eonkoncernen äger en tredjedel av kärnkraftbolagets<br />
aktier.<br />
Det är ännu oklart vilka följder beslutet har för Fennovoima,<br />
samt för eventuella andra bolag som önskat bygga ut kärnkraft.<br />
Fennovoimas usprungliga mål var att börja bygga ett kärnkraftverk<br />
år 2014 i Pyhäjoki.”<br />
”Det tyska bolagets andel i Fennovoima har ansetts vara av avgörande<br />
betydelse eftersom bolagets övriga delägare inte har någon<br />
erfarenhet av kärnkraft. Eon uppger att man stödjer Fennovoimas<br />
Supermiljöbilar populärare än väntat<br />
Försäljningen av bilar som kvalificerar för supermiljöbilspremien<br />
på 40 000 kr fick ett uppsving i september. Så här<br />
skrev Bil Sweden på sin hemsida:<br />
”Supermiljöbilarna, dvs elbilar och laddhybrider, har blivit populärare<br />
än väntat och tilldelningen av medel för supermiljöbilspremien<br />
under 2012 har redan tagit slut. De som idag köper supermiljöbilar<br />
kommer dock att få premien, fast först i början på nästa<br />
år då 2013 års anslag blir tillgängligt för Transportstyrelsen, säger<br />
Bertil Moldén, vd för BIL Sweden.” - ”Nästan varannan ny bil<br />
som säljs idag är en miljöbil. Högsta miljöbilsandelen har Gotland.<br />
Med den skärpta miljöbilsdefinition som träder ikraft 1 januari<br />
2013 kommer andelen miljöbilar att sjunka kraftigt. Vi räknar<br />
med att många kommer passa på och köpa en ny miljöbil och få<br />
den i<strong>nr</strong>egistrerad före årsskiftet för att få den femåriga fordonsskattebefrielsen<br />
som gäller för miljöbilar.<br />
Listan på de bilar som kvalificerar<br />
sig som miljöbilar efter årsskiftet<br />
Fyra av fem av de bilar som idag godkänns som miljöbilar faller<br />
bort vid årsskiftet. Kvar finns ett antal etanol- och biogasbilar,<br />
samt hybrider och elbilar, och ett fåtal snåla dieslar. Här är hela<br />
listan från Autonet:<br />
Audi A4 (etanol)<br />
Chevrolet Volt (laddhybrid)<br />
Citroën C3 (diesel)<br />
Citroën C4 (diesel)<br />
Citroën C-ZERO (el)<br />
Citroën DS5 Hybrid4 (elhybrid)<br />
Fiat Doblò (gas)<br />
Fiat Punto (gas, bensin)<br />
Ford C-Max (etanol)<br />
Ford Focus (etanol, diesel)<br />
9<br />
finländska ägare i deras försök att hitta sätt att gå vidare med kärnkraftprojektet.<br />
Fennovoimas styrelseordförande dementerar att kärnkraftsprojektet<br />
skulle vara hotat, enligt Hufvudstadsbladet.<br />
Eons reträtt anses ändå utgöra ett hot mot hela projektet. Helsingin<br />
Sanomat rubricerar sin nyhet om Eons reträtt med - Kraftverksprojektet<br />
i Pyhäjoki ser ut att vara på väg att falla.”<br />
”Fennovoima har den senaste tiden haft stora bekymmer. Tidigare<br />
i höst meddelande S-gruppen att man drar sig ur reaktorprojektet.<br />
Därefter har både Fennovoimas vd och styrelseordförande<br />
fått gå.”<br />
<strong>Svebio</strong> kommentar:<br />
Eons besked kommer troligen att bli spiken i kistan för bygget av ytterligare<br />
en finsk kär<strong>nr</strong>eaktor. Eon är ett tyskt bolag, och tyskarna håller<br />
på att avveckla sin kärnkraft. Strategin från Eon är nu att inte engagera<br />
sig i utbyggnad av kärnkraft i andra länder. Det får återverkningar också<br />
i Sverige, där Eon är huvudägare bakom Oskarshamnsverket. Oskarhamn<br />
1 har stått stilla i ett år. Kan vi vänta oss ett besked om frivillig<br />
avveckling även i Oskarshamn framöver?<br />
Lexus CT 200h (elhybrid)<br />
Mercedes E 200 (gas)<br />
Mercedes E 300 (elhybrid)<br />
Mitsubishi i-MiEV (el)<br />
Nissan Leaf (el)<br />
Opel Ampera (laddhybrid)<br />
Opel Zafira Tourer (gas)<br />
Peugeot 208 (diesel)<br />
Peugeot 3008 HYbrid4 (elhybrid, diesel)<br />
Peugeot 308 (diesel)<br />
Peugeot 508 RXH (elhybrid)<br />
Peugeot 508 SW e-HDi (diesel)<br />
Peugeot iOn (el)<br />
Renault Clio (etanol)<br />
Renault Megane (diesel)<br />
Skoda Fabia (diesel)<br />
Subaru Legacy (gas)<br />
Subaru Outback (gas)<br />
Toyota Auris (elhybrid)<br />
Toyota Prius (elhybrid)<br />
Toyota Prius Plug-in (laddhybrid)<br />
Toyota Prius Plus (elhybrid)<br />
Toyota Yaris (elhybrid)<br />
Volkswagen Caddy Life (gas)<br />
Volkswagen Golf VII (etanol)<br />
Volkswagen Passat (gas, etanol)<br />
Volkswagen Touran (gas)<br />
Volvo S60 (etanol)<br />
Volvo S80 (etanol)<br />
Volvo V40 (diesel)<br />
Volvo V60 (laddhybrid, etanol)<br />
Volvo V70 (gas, etanol)<br />
Källa: Autonet
PRESSMEDDELANDEN<br />
Pressmeddelande 2012-09-28<br />
Brittisk satsning på biokraft genombrott för europeisk bioenergi<br />
Det brittiska kraftbolaget Drax ska byta från kol till biobränslen i<br />
flera av sina stora kraftverk. Redan nästa sommar kommer bolaget<br />
att konvertera ett av sina kolkraftverk till träpellets, enligt Drax<br />
vd Dorothy Thomson. Om några år kommer Drax att behöva 7,5<br />
miljoner ton biobränsle, sannolikt i huvudsak pellets.<br />
– Det betyder att efterfrågan på biobränslen ökar mycket kraftigt<br />
under de närmaste åren. Idag förbrukas omkring 12 miljoner<br />
ton pellets per år på den europeiska marknaden. Det här är ett<br />
stort genombrott för bioenergin i Europa, säger Gustav Melin,<br />
som är vd i <strong>Svebio</strong> och ordförande i den europeiska bioenergiorganisationen<br />
AEBIOM.<br />
Pressmeddelande 2012-<strong>10</strong>-15<br />
Straffa inte dagens biodrivmedel för att gynna framtidens<br />
– EU-kommissionen tycks tro att vi gynnar morgondagens biodrivmedel<br />
genom att straffa dagens biodrivmedel. Den strategin<br />
kommer inte att fungera. Genom att dra undan mattan för de biodrivmedel<br />
som redan finns på marknaden försämras också villkoren<br />
för de nya drivmedel som baseras på cellulosa och avfall. Det<br />
säger Gustav Melin, vd i <strong>Svebio</strong>, med anledning av den aktuella<br />
debatten om ett kommande förslag från EU-kommissionen.<br />
– EU-kommissionens politik för biodrivmedel från energigrödor<br />
är mycket motsägelsefull. Samtidigt som klimatdirektoratet<br />
vill hindra biodrivmedel därför att man anser att marken behövs<br />
för livsmedelsproduktion, vill jordbruksdirektoratet införa 7 pro-<br />
Pressmeddelande 2012-<strong>10</strong>-16<br />
Sveriges regering måste verka för högre pris på utsläpp<br />
– Sveriges regering får inte stoppa förslag i EU som syftar till att få<br />
upp priset på utsläppsrätter. Om Sverige hamnar på fel sida i den<br />
här frågan förlorar vi mycket trovärdighet i klimatpolitiken, och<br />
utsläppen av koldioxid blir flera hundra miljoner ton större än vad<br />
som är ekonomiskt och tekniskt möjligt. Det säger Gustav Melin,<br />
vd i <strong>Svebio</strong>, med anledning av uppgifter i en debattartikel i Dagens<br />
Nyheter idag.<br />
– Svenska företag som ligger i täten när det gäller att minska<br />
sina utsläpp kan tjäna stora pengar på att sälja utsläppsrätter – förutsatt<br />
att utsläppsrätterna har ett bra pris. Idag är priset nere på<br />
bara en bråkdel av vad det borde vara.<br />
– Det är angeläget att snabbt få upp priset på utsläppen, för att<br />
skynda på omställningen från fossila bränslen till biobränslen, annan<br />
förnybar energi och effektivare energianvändning. De tekniska<br />
möjligheterna är mycket stora, men det behövs ett pris på utsläppen<br />
som gör att åtgärderna lönar sig för företagen, säger Gustav<br />
Melin.<br />
– Både konsumenter och företag tjänar på att omställningen<br />
<strong>10</strong><br />
– Tyvärr är de kolkraftverk som nu byggs om för att använda<br />
pellets mycket ineffektiva anläggningar som bara producerar el och<br />
kyler bort värmen. De borde ersättas med kraftvärmeverk som tar<br />
vara på värmen för fjärrvärme. På så sätt kan man använda biobränslena<br />
mer effektivt. Det är dock alltid bra att ersätta kol med<br />
biobränslen och på så sätt minska koldioxidutsläppen.<br />
Drax planer innebär att företaget satsar omkring 8 miljarder kronor<br />
på konvertering av flera kolkraftverk fram till 2017. Först ut är<br />
Selby i norra England. Tidigare har Drax i första hand satsat på sameldning,<br />
där en del av kolet i befintliga kraftverk ersatts, men nu<br />
kommer man att ersätta all koleldning i de berörda kraftverken.<br />
cent grön träda för att undvika överskottsproduktion av mat.<br />
– Naturligtvis bör Europas överskott av åkermark användas till<br />
att producera energi för att ersätta kol, naturgas, bensin och diesel.<br />
– Det finns enligt <strong>Svebio</strong>s analys stora möjligheter att öka produktionen<br />
i Europa av dagens biodrivmedel, biodiesel och etanol<br />
baserade på åkergrödor. Den växande marknaden ger underlag för<br />
andra generationens biodrivmedel, från cellulosa och avfall, genom<br />
utveckling av distributionsnät och fordon som är optimerade<br />
för biodrivmedel. Det är bensin och diesel som orsakar klimatproblemen,<br />
inte biodrivmedel, avslutar Gustav Melin.<br />
sker i rimligt tempo under många år. Om utvecklingen avstannar<br />
på grund av för svaga styrmedel kommer det att bli dyrare för alla<br />
att genomföra den nödvändiga klimatomställningen.<br />
– Vi hoppas att regeringen också på EU-nivå driver en framsynt<br />
klimatpolitik. I Sverige har utsläppen av klimatgaser minskat med<br />
16 procent sedan 1990, inte minst genom kraftigt ökad användning<br />
av bioenergi.<br />
Bakgrund: Det förslag som den svenska regeringen ska ta ställning<br />
till innebär att man lyfter ut 1,7 miljarder utsläppsrätter ur<br />
systemet och makulerar dessa. Det motsvarar 25 gånger det svenska<br />
årliga utsläppet. Genom åtgärden skulle priset på utsläppsrätter<br />
kunna höjas från dagens 7 euro till 17 – 32 euro, vilket motsvarar<br />
den nivå som politikerna räknade med när utsläppsrättshandeln<br />
infördes. Förslaget har lagts fram av Storbritannien och stöds av<br />
flera stora EU-länder, men har mött motstånd från kolberoende<br />
länder som Polen och Tjeckien (källa: debattartikel från tankesmedjan<br />
Fores i Dagens Nyheter 16 oktober).
REMISSYTTRANDEN<br />
Förslag till nationell tillämpning av EU:s timmerförordning<br />
<strong>Svebio</strong> har beretts möjlighet att lämna skriftliga synpunkter på<br />
Skogsstyrelsens förslag till nationella bestämmelser som kompletterar<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) <strong>nr</strong> 995/20<strong>10</strong><br />
(Timmerförordningen). <strong>Svebio</strong> vill lämnade den 2 oktober in följande<br />
synpunkter:<br />
Avsikten med Timmerförordningen är att garantera att skogsprodukter<br />
som tillförs EU:s marknad kommer från laglig avverkning,<br />
vare sig avverkningen skett i EU eller i andra länder. Förordningen<br />
gäller inte bara ”timmer” utan alla typer av skogs- och<br />
träprodukter, inklusive biobränslen som flis och pellets. En central<br />
del av förordningen är ett system för tillbörlig aktsamhet (engelska<br />
”due diligence”) genom vilket de företag som importerar och/eller<br />
för ut produkterna på marknaden garanterar deras laglighet.<br />
Enligt <strong>Svebio</strong>s uppfattning ger förordningen ett grundläggande<br />
skydd för att marknaden inte tillförs produkter som orsakar miljöproblem<br />
vid avverkningen. Inom EU pågår även arbete kring att<br />
eventuellt instifta obligatoriska hållbarhetskriterier för fasta biobränslen.<br />
Svensk skogsvårdslagstiftning och frivilliga certifieringssystem<br />
kan tillämpas även för att påvisa hållbarhet. Förslaget om<br />
införande av timmerförordningen visar på att Svensk Skogsvårdslagstiftning<br />
är tillämpbar för att uppnå flera uppsatta EU-mål.<br />
<strong>Svebio</strong> anser att förslaget i sin helhet är rimligt som till stor del<br />
bygger på att utnyttja redan gällande svenska rutiner med hyggesanmälan<br />
till Skogsstyrelsen. I första handelsledet kompletteras<br />
rutinerna kring hyggesanmälan med ett system för tillbörlig aktsamhet<br />
(due diligence) för de näringsidkare som först för ut ett<br />
virkesparti på den i<strong>nr</strong>e EU-marknaden.<br />
<strong>Svebio</strong> tolkar förslaget som att en avverkningsanmälan som,<br />
utan invändning från Skogstyrelsen, uppfyller direktivets krav på<br />
ett godkänt system för tillbörlig aktsamhet, förutsatt att verksamhetsutövaren<br />
lämnar information till köparen om; namn, adress,<br />
fastighetsbeteckning, kommun, notering om att avverkningsanmälan<br />
lämnats till Skogsstyrelsen, virkespartiets volym och ingående<br />
trädslag, avverkningsår samt namn och adress på köparen av<br />
virkespartiet. Denna tolkning är tillämpbar vare sig verksamhetsutövaren<br />
i första ledet är enskild skogsägare eller annan form av<br />
näringsidkare som förvärvat en avverkningsrätt t.ex. ett skogsbolag<br />
eller importör. Importör av virkesparti till EU:s i<strong>nr</strong>e marknad är<br />
den aktör som skall ha ett system för tillbörlig aktsamhet på plats<br />
för virke som avverkats utanför eller inom EU och som för ut timmer<br />
på marknaden i första ledet. Tillfredställande och systematisk<br />
arkivering samt dokumentation av uppgifterna förväntas även.<br />
<strong>Svebio</strong> anser inte att Skogsstyrelsens förslag överlag lägger mer<br />
börda på verksamhetsutövarna i Sverige än vad som följer av EUförordningen.<br />
Den extra administrationen i form av arkivering<br />
och information i samband med de rutiner som idag är förenliga<br />
med avverkningsanmälan anser vi vara rimliga utifrån vad den styrande<br />
EU-förordningen föreskriver.<br />
För större användare, leverantörer och importörer av bioenergi<br />
(exempelvis flis och pellets) och som är att anse som verksamhetsutövare<br />
som släpper ut timmer på EU:s i<strong>nr</strong>e marknad i<br />
första ledet, kan det föreligga en svårighet kring riskbedömningen<br />
11<br />
utifrån informationen kring bl.a. virkespartiets ursprung. Kravet<br />
på bedömningsförfarande är rimligt då syftet är att förhindra att<br />
olagligt avverkat virke kommer ut på EU:s i<strong>nr</strong>e marknad, men kan<br />
för verksamhetsutövaren innebära svårigheter att bedöma vad som<br />
är att anse som ett ”riskområde” och när det ska anses föreligga<br />
en risk.<br />
Skogsstyrelsen har lämnat en konsekvensanalys från vilken <strong>Svebio</strong><br />
drar slutsatsen att kontrollfrekvensen från ansvarig myndighet<br />
är ca en procent på årsbasis. Gränsen är förenlig med gränsen för<br />
enskild näringsverksamhet inom CAP-systemet.<br />
Skogsstyrelsens konsekvensanalys innehåller inte en uppskattning<br />
av kostnaderna för näringslivet att tillämpa det föreslagna<br />
regelverket. Enligt <strong>Svebio</strong>s bedömning är dessa kostnader dock<br />
inte orimliga om systemet skall hindra att olagligt avverkat virke<br />
kommer ut på marknaden givet att <strong>Svebio</strong>s tolkning av förslaget<br />
ovan gäller.<br />
Stora volymer bioenergi importeras idag till Sverige och EU<br />
där utgångsmaterialet i de olika sortimenten är trä (flis, rundved<br />
för energiändamål, pellets mm.). Ett system för tillbörlig aktsamhet<br />
ställer krav på att ingående trädslag dokumenteras. Sortiment<br />
av bioenergi kan ofta bestå av olika trädslag vilket kan innebära<br />
vissa svårigheter att exakt ange vilka trädslag som ingår i respektive<br />
sortiment. <strong>Svebio</strong> anser att man bör kunna ange alla de trädslag<br />
som rimligen kan tänkas förekomma i det område där sortimentet<br />
i fråga har sitt ursprung, och att det inte bör betyda något om fler<br />
trädslag än vad som faktiskt ingår i sortimentet anges.<br />
Regelverket skall gälla från den 3 mars 2013 vilket innebär en<br />
kort framförhållning som kan leda till stora problem kring informationsspridning<br />
bland berörda parter - enskilda markägare, leverantörer<br />
och importörer eller andra verksamhetsutövare som i<br />
första ledet släpper ut timmer på den i<strong>nr</strong>e marknaden inom EU.<br />
<strong>Svebio</strong> tillstyrker att Skogsstyrelsen blir behörig myndighet enligt<br />
rapportens förslag.
MARkNADERNA<br />
Regnig höst fyller<br />
redan fulla dammar<br />
Fyllnadsgraden i vattendammarna har ökat ytterligare under den<br />
regniga hösten och ligger nu nära 90 procent. Det är inte rekord,<br />
men en mycket hög nivå. Kärnkraften har producerat avsevärt<br />
bättre än förra hösten, men när detta skrivs står ändå tre reaktorer<br />
stilla. På årsbasis ligger produktionen från kärnkraften kring 58<br />
TWh, medan vattenkraften gett omkring 77 TWh, nära rekordnivå.<br />
Vindkraften ligger kring 7 TWh och ”övrig värmekraft” kring<br />
15 TWh, en relativt låg nivå i förhållande till kapaciteten. Med en<br />
produktion på 156 TWh och en elanvändning på endast 138 TWh<br />
blir det stort elöverskott, nu kring 18 TWh räknat på det senaste<br />
året. Vecka 42 exporterade Sverige el i alla riktningar, inklusive<br />
Norge.<br />
Elpriserna på spotmarknaden ligger kring 30 öre, terminspriserna<br />
ligger något högre. Elcertifikaten har återhämtat sig något efter de<br />
låga nivåerna i somras och ligger nu kring 18 – 19 öre/kWh. Priset på<br />
utsläppsrätter ligger på oförändrat låg nivå kring 7 euro/ton.<br />
BIOENERGI I PRESSEN<br />
NORRBOTTENS LäN<br />
Brand stoppar inte Bioenergi<br />
Tre silor med träpellets skadades under fredagsnattens brand.<br />
– Men vi klarar både produktion och leveranser, säger Luleå<br />
energis vd Anneli Sjömark.<br />
Branden startade vid 19.30-tiden på torsdag kväll och Räddningstjänsten<br />
fick slita fram till lunchtid fredag för att få bukt med<br />
den. Brandmän från både Luleå och Gammelstad arbetade i skift<br />
för att släcka branden och begränsa skadorna samt få ut den lättantändliga<br />
träpelleten ur byggnaderna.<br />
Varför det började brinna vet man inte än men det började med<br />
en felsignal från ett transportband vid en utlastning som för tillfället<br />
stod stilla.<br />
– Personalen uppmärksammade det, men medan de kontrollerade<br />
saken började det regna gnistor från silon. Och sedan var<br />
cirkusen igång, säger Holmberg.<br />
Eld och vatten förstörde mellan 200 och 300 ton pellets, men<br />
både anläggning och lager är försäkrade berättar Anneli Sjömark.<br />
Ur artikel i Norrbottens-Kuriren (m) 2012-09-29<br />
12<br />
Oljepriset svagt nedåt<br />
Oljepriset har under oktober gått ner en del, mot nivåer kring <strong>10</strong>8<br />
– 1<strong>10</strong> dollar/fat från tidigare kring 115 dollar.<br />
Under september sjönk försäljningen av både bensin, diesel<br />
och E85 jämfört med året innan. Nedgången för bensin låg på 8<br />
procent, för diesel på 6 procent och för E85 med 6 procent. Den<br />
ackumulerade försäljningen hittills under året ligger på minus 8<br />
procent för bensin, minus 2 procent för diesel och plus 4 procent<br />
för E85. Den ackumulerade försäljningen av eldningsolja ligger på<br />
minus 7 procent jämfört med 2011.<br />
Alla dessa siffror bäddar för bättre klimatsiffror 2012 än 2011,<br />
när statistiken bli klar om ett år.<br />
Skogen växer men industrin krymper<br />
Sveaskogs ordförande Göran Persson besöker Norrbotten och i<br />
Gunnarsbyn drog han fullt Folkets hus tillsammans med Sven-<br />
Erik Österberg. Persson är bekymrad över skogsindustrins svårigheter<br />
just nu.<br />
– Den måste hitta nya produkter och nya marknader. På så sätt<br />
kan nya industrier baserad på skogsråvaran växa fram, menar han.<br />
Han menar att Sveaskog har roll i den utvecklingen.<br />
I Piteå finns Sunpine där biobränsle (diesel) utvinns ur tallolja.<br />
Företaget går inte bra och Sveaskog har som en av delägarna tvingats<br />
skjuta till 48 miljoner för att säkra fortsatt drift. Men Persson<br />
försvarar Sveaskogs engagemang.<br />
– Det vore absurt om inte landet störste skogsägare kan vara<br />
med och bidra till utvecklingen av skogsindustrin, säger han.<br />
Ur artikel i Norrbottens-Kuriren (m) 2012-<strong>10</strong>-02
Chemrec kan säljas till LTU<br />
Chemrec i Piteå, världens första anläggning som arbetar med att<br />
ta fram andra generationens biodrivmedel, säljs. Ny ägare kan bli<br />
Luleå tekniska universitet, LTU.<br />
Det har genom åren pumpats in hundratals miljoner i pilotanläggningen<br />
i Piteå.<br />
Att det gungar extra mycket nu, ser inte Chemrecs vice vd Jonas<br />
Rudberg som särskilt märkligt.<br />
Jag har varit med ända sedan 2001 och så här har det varit hela<br />
tiden. Det ovanliga är att vi aldrig vid anläggningen här i Piteå<br />
hamnat i ett läge där vi sagt upp personal, säger han.<br />
Det sker alltså nu. Under torsdagen avslutades MBL-förhandlingarna<br />
för de 19 personer som varslats. Samtliga blir kvar till i<br />
början på nästa år.<br />
Vid förhandlingarna framkom också att verksamheten kan få<br />
Luleå tekniska universitet som ny huvudman. En lösning som<br />
både Jonas Rudberg och Johan Sterte, rektor vid LTU, ser fram<br />
emot.<br />
– Vi tror och hoppas på en framtid där Luleå tekniska universitet<br />
har en central roll när det gäller forskningen av biodrivmedel,<br />
säger Johan Sterte.<br />
Enligt Sterte skulle en uppgörelse kunna ske genom att universitetets<br />
holdingbolag köper delar av eller hela forskningsanläggningen.<br />
Om LTU blir ny ägare kan ungefär halva styrkan av dem som<br />
nu sagts upp komma att återanställas.<br />
Ur artikel i Piteå-Tidningen (s) 2012-<strong>10</strong>-12<br />
Här rullar godstågen igen<br />
På onsdagen nyinvigdes norra delen av inlandsbanan för godstrafik.<br />
Men Inlandsbanan AB har fortsatta planer.<br />
– Vi uppvaktar regeringen för att få ta sträckan mellan Arvidsjaur<br />
och Jörn i bruk, säger Otto Nilsson, vd.<br />
Godstrafiken på Inlandsbanans norra del har legat nere i 30<br />
år men nu öppnas möjligheten att transportera gods till och från<br />
Norrlands inland. Detta efter att Inlandsbanan AB rustat sträckan<br />
mellan Arvidsjaur och Jokkmokk under sommaren. Redan om två<br />
veckor startar godstrafiken, då man kör ett antal tåg med kalk mellan<br />
Mora och Gällivare.<br />
Biobränslebranschen har också kommit med förfrågningar.<br />
Inlandsbanan kan också vara intressant för transporter av timmer.<br />
Inlandsbanan AB har kontaktat regeringen och trafikverket<br />
för att få öppna sträckan mellan Arvidsjaur och Jörn som varit<br />
stängd sedan mitten av 1990-talet.<br />
På onsdagen hölls en invigningsceremoni i Jokkmokk med infrastrukturminister<br />
Catharina Elmsäter-Svärd.<br />
Ur artikel i Norrländska Socialdemokraten (s) 2012-<strong>10</strong>-17<br />
13<br />
SCA investerar 490 miljoner i mesaugn<br />
SCA Packaging i Munksund investerar 490 miljoner kronor i en<br />
ny mesaugn vid pappersbruket, där fabriken går ifrån olja till att<br />
elda den nya ugnen med pellets.<br />
SCAs styrelse tog det formella investeringsbeslutet på 490 miljoner<br />
kronor på onsdagen, men arbetet med att förbereda för den<br />
nya ugnen har pågått ett tag.<br />
SCA:s operativa chef säger att den gamla ugnen kommer att köras<br />
ända fram till dess att den nya tas i drift där monteringen inleds<br />
i januari 2013. Sedan räknar vi med en byggtid på åtta månader,<br />
den ska stå klar hösten 2013.<br />
Arbetsmiljön förbättras, vi kommer ifrån oljeberoendet där den<br />
gamla ugnen drar 9 000 kubikmeter olja per år. Och vi sparar<br />
pengar eftersom vi gör en bränsleväxling.<br />
Pappersmaskinen kommer att växlas upp successivt för att på<br />
sikt nå en produktion av 415 000 ton. I år producerar SCA Packaging<br />
350 000 ton kraftliner.<br />
Ur artikel i Piteå-Tidningen (s) 2012-<strong>10</strong>-19<br />
Fjärrvärmeverket står snart klart<br />
Man beslutade att investera 38,1 miljoner kronor, den i särklass<br />
största investeringen i Arjeplogs kommun sedan kommunhuset<br />
Tingsbacka byggdes.<br />
– Det här är ett jätteviktigt projekt för Arjeplogs utveckling,<br />
säger Christer Andersson vid samhällsutvecklingsförvaltningen i<br />
dag.<br />
Ute på industriområdet har det sedan i maj markarbetats, gjutits,<br />
byggts och fejats, och Andersson är hittills nöjd med hur bygget<br />
artar sig.<br />
– Det flyter enligt planerna med en liten försening, men vi förväntar<br />
oss att kunna provköra verket före årsskiftet.<br />
Pannan, som beräknas vara i drift någon gång under nästa års<br />
första hälft, kommer att eldas med grovt flis och torv och skorstenen<br />
är försedd med en toppmodern rökgaskondensering som<br />
återvinner värmen.<br />
Ur artikel i Piteå-Tidningen (s) 2012-<strong>10</strong>-24<br />
Liten delseger för kärnkraftsmotståndet<br />
i Bottenviken<br />
När Eon drar sig ur det kostsamma kärnkraftbygget innebär det<br />
att 40 procent av investerarna försvinner från projektet, som totalt<br />
beräknas kosta mellan sex och nio miljarder euro. Energijätten<br />
meddelar enligt finska tidningen Helsingin Sanomat att man avvecklar<br />
all verksamhet i Finland.<br />
Nätverket Kärnkraftsfritt Bottenviken har tidigare skrivit medborgarförslag<br />
till kommunerna längs kusten i Norrbotten och<br />
Västerbotten för att få politikerna att protestera mot det finska<br />
kärnkraftbygget. Kalix kommun har varit först med att uttala ett<br />
bestämt motstånd mot byggplanerna. Per Holmqvist i Nätverket<br />
Kärnkraftsfritt Bottenviken, anser att det är både för dyrt och<br />
kortsiktigt att satsa på kärnkraft. I dagsläget efterfrågas i första<br />
hand grön energi och att i stället satsa på vindkraft, solenergi och<br />
biobränslen är både miljömässigt och långsiktigt.<br />
Ur artikel i Piteå-Tidningen (s) 2012-<strong>10</strong>-26
VäSTERBOTTENS LäN<br />
”Vi ser början på en storskalig<br />
etanolindustri”<br />
Leif Jönsson, professor i kemi vid Umeå universitet, är en av dem<br />
som med framgång experimenterat med råvaror och nya processer<br />
för enzymatisk nedbrytning och jäsning. Han har testat sina teorier<br />
i försöksanläggningen i Örnsköldsvik. Försöken har lett fram<br />
till sex patent. Andra forskare har utifrån försöken i anläggningen<br />
skapat ytterligare ett tiotal patent från sina forskningsresultat.<br />
– Samarbetet med anläggningen är mycket värdefullt, säger Leif<br />
Jönsson.<br />
Det är holdingbolag knutna till Umeå universitet och Luleå<br />
tekniska universitet som äger demoanläggningen. Den heter Etanolpiloten<br />
och invigdes år 2004. Den totala investeringen uppgick<br />
till 200 miljoner kronor varav Energimyndigheten stod för 112 miljoner<br />
kronor och EU bidrog med 25 miljoner kronor.<br />
Etanolpiloten har processat mängder av olika råvaror. Skogsflis<br />
inklusive grenar och toppar, vetehalm, majsblast, nakna majskolvar<br />
och bagass (det som är kvar av sockerröret sedan sockret är<br />
omhändertaget). Råvarorna har i den lilla fabriken förvandlats till<br />
etanol.<br />
Forskarna som samarbetar med demoanläggningen kommer<br />
från både svenska och utländska universitet, institut och företag.<br />
Demoanläggningen i Örnsköldsvik har tagit emot hundratals<br />
studiebesök av forskare och företagare från alla världsdelar. På senare<br />
tid har framför allt intresset från Asien ökat.<br />
Ur artikel i Västerbottens-Kuriren /VK/VF (frisinnad lib) 2012-<strong>10</strong>-11<br />
Storsatsningen som är på spåret<br />
Nu har det första lasset med timmer lämnat godsterminalen i Bastuträsk.<br />
”Fantastiskt roligt, nästan lite overkligt”, säger projektledaren<br />
Ingrid Ejderud Nygren.<br />
Att säga att storsatsningen gått som på räls vore att ljuga. Arbetet<br />
har kantats av fördyringar, omkastningar och olika finansieringsbud.<br />
Men i går öppnades äntligen terminalen för trafik.<br />
Det blev en folkfest med mat, musik, högtidstal och invigning av<br />
regio<strong>nr</strong>ådet Erik Bergkvist, som själv har rötterna i Bastuträsk by.<br />
Idén om en godsterminal i Bastuträsk väcktes 2008 av Tage<br />
Lindgren, då distriktschef för Holmen Skog, numera pensionär.<br />
Från början var tanken en enklare virkes- och lastningsterminal.<br />
Men det blev mer än så.<br />
De första lassen med timmer som rullade ut hade Holmen Skog<br />
som avsändare och skulle gå till Smurfit Kappa i Piteå. Tågsetet<br />
motsvarar mellan 20 och 25 långtradare som annars skulle ha gått<br />
på vägen.<br />
Terminalen är öppen för alla och tanken är att olika sorters gods<br />
ska lastas där, exempelvis massaved, timmer, sågade trävaror och<br />
biobränslen.<br />
Ur artikel i Norran (m) 2012-<strong>10</strong>-12<br />
14<br />
Sorsele kommun säljer<br />
värmecentral i Ammarnäs<br />
Sorsele kommun säljer värmecentralen för pellets på Ammarnäs<br />
skola. En anläggning som bara är drygt sex år gammal.<br />
Värmecentralen består av pan<strong>nr</strong>um, pelletssilo och skorsten i<br />
prefabutförande. Pelletsförrådet har en volym på cirka åtta kubikmeter.<br />
Åren 2005/2006 gick man över till pelletspanna på Ammarnässkolan.<br />
Anläggningen är alltså relativt ny.<br />
Långa avstånd för pelletsleveranser och mycket tid för drift och<br />
skötsel är ett par av argumenten för försäljning av anläggningen.<br />
Nu går man över till bergvärmepump. Enligt beslut i kommunstyrelsens<br />
tekniska utskott från i maj i år kostar det 647 000 kronor<br />
att installera bergvärmepump på skolan.<br />
Ur artikel i Lokaltidningen 2012-<strong>10</strong>-17<br />
JäMTLANDS LäN<br />
Bergs Hyreshus satsar<br />
på värme från pellets<br />
Bergs Hyreshus förbereder just nu installationen av en ny närvärmeanläggning<br />
i Hackås. Man byter ut den tidigare eldrivna anläggningen<br />
till ett värmeverk med pellets. Det ger både en miljövinst<br />
och lägre energikostnad.<br />
– Utsläppen av växthusgas kommer att minska med 37 000<br />
kilo per år och den minskade energikostnaden beräknas till mer än<br />
200 000 kronor per år, säger Bergs Hyreshus fastighetschef, Sven-<br />
Erik Freskgård, i ett pressmeddelande.<br />
I samband med att den nya pelletsanläggningen installeras<br />
kommer även fler fastigheter i Hackås att kunna anslutas till värmesystemet.<br />
Ur artikel i Östersunds-Posten (c) 2012-09-29<br />
Jämtkrafts värmeverk<br />
bland de bästa i Sverige<br />
Jämtkrafts kraftvärmeverk i Lugnvik har levererat el och värme till<br />
östersundarna i snart tio år. Anläggningen håller fortfarande måtttet<br />
och kom på en sjätteplats i en nyligen gjord rankning av landets<br />
kraftpannor.<br />
– Så här års är lagret som störst. Från november ungefär så går<br />
pannan mer eller mindre för fullt. Men just nu är det bara runt 40<br />
procent, säger Karl Selander, driftchef på kraftvärmeverket.<br />
Totalt har ungefär 500 miljoner kronor investerats i anläggningen<br />
under årens lopp. Det har resulterat i att verket årligen levererar<br />
600 gigawatt i fjärrvärme och mellan 200 och 250 gigawatt i el.<br />
Uppgraderingen gör också att anläggningen placerar sig på sjätte<br />
plats av landets totalt 421 kraftvärmepannor när det gäller att ha<br />
låga kväveutsläpp. Placeringen har betydelse rent ekonomiskt. Det<br />
innebär att Jämtkraft får nästan fem miljoner kronor tillbaka i det<br />
kväve- avgiftssystem som finns för kraftvärmeverk.<br />
Ur artikel i Länstidningen Östersund (s) 2012-<strong>10</strong>-02
Mats modell kan ge biogas till alla<br />
Varför ska bara stora gårdar få nytta av modern biogasteknik? Så tänkte<br />
Mats Gustafsson och skapade en företagsidé för mindre gårdar.<br />
Mats Gustafsson, som är utbildad teknikagronom, plockar<br />
ihop delar och komponenter samt går igenom bästa möjliga lösning<br />
för bygg och anläggning. Komponenter och delar skaffar<br />
han helst lokalt.<br />
En viktig poäng med företagsidén är att lantbrukaren själv<br />
gör anläggningsjobbet.<br />
Kogödseln kommer att ge ungefär 400 000 kilowattimmar<br />
per år. Med stirlingelverk blir det en fjärdedel elektricitet och<br />
resten värme.<br />
Ur artikel i ATL 2012-<strong>10</strong>-05<br />
De är årets unga företagare<br />
Jocke Karlsson och Daniel Englund, som driver flisföretaget Kefab<br />
i Oviken, är Årets unga företagare i Berg. Det fick utmärkelsen vid<br />
Bergs och Härjedalens gemensamma företagardag i Storhogna på<br />
lördagen. ”De har med stor entusiasm och handlingskraft inte bara<br />
startat upp en verksamhet inom bioenergi, de har dessutom haft<br />
kraften att utveckla och starta en mässa för skogsbranschen som i<br />
somras genomfördes för andra året”, löd Bergs kommuns motivering<br />
till utmärkelsen.<br />
Ur artikel i Östersunds-Posten (c) 2012-<strong>10</strong>-06<br />
Ny panna ska ge Svegsborna en skön vinter<br />
Lagom till att vinterkylan gör sitt intåg i Härjedalen passade Eon<br />
på att inviga sin nya biobränslepanna i Sveg.<br />
– Den är smart för både miljön och klimatet, sa Karin Jarl-<br />
Månsson, vd på Eon Värme, efter att hon invigt anläggningen som<br />
kostat 15 miljoner kronor.<br />
Med den nya pannan och andra åtgärder kommer man att<br />
minska användandet av fossila bränslen rejält.<br />
Eon har drygt 300 kundanslutningar i Sveg och producerar runt<br />
33 gigawattimmar värme per år. Biobränslet som eldas kommer i<br />
huvudsak från orten.<br />
Ur artikel i Östersunds-Posten (c) 2012-<strong>10</strong>-20<br />
Biobränsle ska fraktas med tåg från Sveg<br />
Stora Enso Bioenergi satsar på tågtransporter av biobränsle från<br />
Sveg. På fredag går det första tåget mot Nykvarn utanför Södertälje.<br />
Stora Enso Bioenergi kommer under vintern att fylla 24 tåg<br />
med biobränsle för transport till Södertälje.<br />
Genom att frakta biobränsle med tåg från Sveg och Mora räknar<br />
företaget med att minst 750 tunga lastbilstransporter lyfts bort<br />
från vägarna vilket gör en miljövinst. Dessutom tillförs Inlandsbanan<br />
godsvolym.<br />
– Vi är därför nu mycket glada över att få lägga till Sveg i ett<br />
logistikupplägg som gör att skogsbränsle från Härjedalen tillför<br />
grön energi till Stockholmsregionen, säger Håkan Alexandersson,<br />
logistikchef, Stora Enso Bioenergi.<br />
Ur artikel i Östersunds-Posten (c) 2012-<strong>10</strong>-25<br />
15<br />
VäSTERNORRLANDS LäN<br />
SCA återinvigde virkesterminalen i Östavall<br />
Sverker Ottosson (MP) och Sten-Ove Danielsson (S) klippte<br />
band. Asfalterade ytor, ett upprustat järnvägsspår och ett helt nytt<br />
lastningsområde för biobränsle.<br />
Det är i stora drag vad SCA har fått för de 36 miljoner kronor<br />
som satsats på att rusta upp virkesterminalen i Östavall. Pengar<br />
som Jörgen Bendz vill att man ska se som en omfattande satsning<br />
på miljövänliga transporter. En av de stora fördelarna med ombyggnaden<br />
är att man nu kan lasta biobränsle mycket snabbare.<br />
– Innan ombyggnaden så fick man 12 mil för att lasta ett tåg<br />
eftersom biobränslet låg längre bort. Nu har vi det i direkt anslutning<br />
till spåret, så det kommer bli en helt annan lastning nu, säger<br />
He<strong>nr</strong>ik Sakari, logistikchef SCA Skog syd, som också gick igenom<br />
lite historik och framtidsvisioner innan det var dags för den sedvanliga<br />
bandklippningen.<br />
Ur artikel i Sundsvalls Tidning och Dagbladet Sundsvall (lib) 2012-<strong>10</strong>-<strong>10</strong><br />
Kilåmons plantskola satsar på biobränsle<br />
Inte långt från de största växthusen står en ny biovärmeanläggning<br />
för närmare 18 miljoner kronor. Och inne i packhallen arbetar åtta<br />
kvotflyktingar från Ramsele och Junsele.<br />
– Vi är upp till 40 anställda under stora delar av året, vi börjar<br />
plocka in folk i mars och de är kvar minst till månadsskiftet<br />
november-december, säger Lennart Sjödin.<br />
Plantskolan i Kilåmon är den största av Svenska Skogsplantors<br />
anläggningar i Sverige. Från det 26 hektar stora området levereras<br />
årligen 30 miljoner nyodlade plantor - främst gran, tall och contorta<br />
- förutom de cirka 25-30 miljoner plantor i olika utvecklingsstadier<br />
som hanteras vid anläggningen. Årets stora nyhet är den fliseldade<br />
biobränsleanläggningen som från och med nu används för att<br />
värma ungefär halva plantskolan. Energitopparna ligger under vår<br />
och höst, när plantorna måste ha en jämn och högre temperatur.<br />
– Vi siktar på att utöka biobränsledelen ytterligare, både för<br />
miljön och för att vi har råvaran här i Norrland. Sammanlagt har<br />
vi investerat för ungefär 20 miljoner kronor, säger Lennart Sjödin<br />
på Kilåmons plantskola.<br />
Ur artikel i Tidningen Ångermanland (lib/s) 2012-<strong>10</strong>-19<br />
GäVLEBORGS LäN<br />
Spektakulär satsning ska trygga jobben<br />
Så har den då officiellt invigts - sodapannan på Iggesunds Bruk.<br />
Det är den största investeringen som gjorts i brukets historia och<br />
prislappen landar på cirka 2,3 miljarder kronor.<br />
Behovet av en ny sodapanna har diskuterats sedan 1990-talet.<br />
Men det var först 2004 som man satte sig ned och riktigt funderade<br />
på framtidens energistrategi på bruket.<br />
– Sodapannans uppgift är att producera energi av allt det som<br />
inte är fibrer, säger Staffan Sjöberg, informationschef.<br />
Översatt från engelska kallas sodapannan för återvinningsbrännare.<br />
Med den nya sodapannan och turbinen kan bruket i högre<br />
grad drivas av bioenergi, i dag till 96 procent, och framför allt har<br />
de ökat den egna produktionen av elektricitet. Tidigare var bruket<br />
självförsörjande på el till 45 procent, i dag är den siffran 78 procent<br />
och målet är att i stort sett bli helt självförsörjande.<br />
Ur artikel i Hudiksvalls Tidning (c) 2012-09-26
Ny sodapanna rensar luften<br />
– Fredrik Lundberg investerar i a<strong>nr</strong>ikt bruk<br />
Fredrik Lundberg, storägare i skogskoncernen Holmen Group, är självklar<br />
centralgestalt när Iggesunds Bruk inviger sin nya effektiva sodapanna,<br />
en investering för 2,3 miljarder kronor. Företaget säger sig nu kunna<br />
bli självförsörjande på energi och kallar sig koldioxidneutralt.<br />
– Jag känner stor glädje över att få vara med den här dagen. Den<br />
visar på det ledarskap som vi vill ha”, säger Fredrik Lundberg.<br />
– Den nya sodapannan är den största investeringen hittills här<br />
i Iggesund och ett avstamp för fortsatt utveckling. Det handlar<br />
om hjärtat i ett bruks sulfatprocess och en förutsättning för egen<br />
energiproduktion, säger han.<br />
Sodapannan representerar inte bara framtidstro utan även hållbar<br />
utveckling. Hållbarhet har kommit för att stanna”, säger Holmens<br />
vd Magnus Hall.<br />
Ur artikel i Dagens Industri (ober) 2012-09-27<br />
Går på högvarv igen<br />
Efter en dyster start på 2012 är det åter uppåt på Helsinge Pellets i<br />
Edsbyn. Produktionen är i full gång efter en tids uppehåll, maskinerna<br />
mullrar på som vanligt och stämningen är på topp i lokalerna.<br />
– Det kanske var nyttigt med en tankeställare. Det var ju så nära<br />
nedläggning, säger produktionschefen Anders Wall. Förra vintern<br />
var så mild att den höll på att köra Helsinge Pellets - som ägs av<br />
Norrtull Energi AB - i botten. I februari blev tio av de 13-14 anställda<br />
varslade om uppsägning. En kombination av utebliven kyla,<br />
överproduktion och att kunderna istället köpte billig importpellets<br />
gjorde att lagersituationen blev akut.<br />
I dag är produktionen i full gång i Edsbyn, till Anders och alla<br />
anställdas stora glädje. Från mars till augusti gick tillverkningen<br />
på sparlåga, men nu är det drag i maskineriet igen - dygnet runt.<br />
– Det är en väldigt väderberoende bransch och förra vintern var<br />
en katastrof, för det fanns sådana enorma lager med flis. Nu vill jag<br />
ha en lång och kall vinter.<br />
Ur artikel i Ljusnan (lib) 2012-09-28<br />
Förstudie om kombiterminal<br />
En förstudie om en kombiterminal för omlastning från lastbil till järnväg<br />
är på gång. Bilof, bioenergi- och logistiknätverket i kommunen,<br />
söker därför sammanlagt 662 700 kronor i offentlig finansiering.<br />
Projektet ska pågå till 28 februari nästa år. Det största beloppet,<br />
462 700 kronor, söks hos Region Gävleborg. Ljusdals kommun<br />
har fått en ansökan om att bidra med 200 000 kronor.<br />
Till detta ska tio aktörer i Bilof, bland andra Neova, Mellanskog,<br />
Exte och Wallbergs, tillsammans bidra med tusen timmars<br />
arbete som värderas till totalt 300 000 kronor.<br />
Det är tre huvudfrågor som förstudien ska ge svar på. Det handlar<br />
om hur stora volymer som aktörerna inom bioenergihantering<br />
är beredda att ta fram och transportera på järnväg till Stockholm<br />
och Mälardalsområdet. Bilof vill också veta hur stor kapacitet som<br />
det finns på Norra Stambanan när det gäller utökade transporter<br />
och hur stora volymer som behövs på slutdestinationerna.<br />
Platsen för en kombiterminal tas inte upp i nuläget.<br />
Ur artikel i Ljusdals-Posten (opol) 2012-<strong>10</strong>-05<br />
16<br />
Whiskytempel med starka miljöambitioner<br />
Mackmyra, svensk whiskys nya gravitationsdestilleri, innebär en<br />
ordentlig expansion av företagets verksamhet i Gävle.<br />
Whiskydestilleriet i Mackmyra är det första i Sverige sedan<br />
V&S producerade Skeppets whisky i egen regi. Det har krävt en<br />
hel del innovativa tekniska lösningar. Den viktigaste är kanske<br />
att destilleriet är byggt på höjden för att kunna utnyttja självfall<br />
mellan de olika processtegen.<br />
Vi framställer energi från biobränsle och använder återvunnen<br />
värme till uppvärmning och till delar av processen och så<br />
använder vi biprodukter från whiskytillverkningen till att göra<br />
biogas, så vi har tänkt igenom alla steg på miljömässigt bra sätt,<br />
säger Jonas Berg.<br />
Projektet har genomförts som en partneringentreprenad mellan<br />
Mackmyra och Fastec Sverige.<br />
Ur artikel i Byggindustrin 2012-<strong>10</strong>-12<br />
DALARNAS LäN<br />
Nytt industrihus i Lima<br />
Nu är spaden i jorden för ett nytt industrihus i Lima. 12 miljoner<br />
kronor kostar bygget, som är ett unikt samarbete mellan Lima besparingsskog,<br />
genom dotterbolaget Luab, och Malung-Sälen kommun.<br />
Bygget görs i första hand för den expanderande Limatvätten.<br />
Enligt planen ska tvätten kunna flytta in i mitten av mars, och<br />
kommer då att nästan kunna tredubbla sin kapacitet. Hela huset<br />
blir drygt 2 000 kvadratmeter stort, varav Limatvätten har tecknat<br />
ett tioårigt avtal om att hyra 1 400 kvadratmeter.<br />
I den nya tvättlokalen kommer Limatvätten att göra egna investeringar<br />
på cirka tio miljoner kronor i tre delar: Pelletseldad<br />
värmeanläggning som ska kunna värma hela huset och tillvarata<br />
överskottsvärme; ny tvättrörslinje som tredubblar tvättkapaciteten<br />
och en ny, andra mangellinje. Till dessa investeringar har länsstyrelsen<br />
beviljat stöd med 30 procent.<br />
Ur artikel i Falu Kuriren (lib) 2012-09-26<br />
Elföretag förnyar sig med solenergi<br />
Norrlänningen och grundaren Joakim Byström på Absolicon höjer<br />
handen mot framtidens energikälla, solen. Dalarnas största närvärmenät<br />
och solenergianläggning finns just nu i Smedjebacken.<br />
Ingemar Löf på Bävergläntans Fastighets AB i Smedjebacken<br />
driver Dala Elektrolindningar på Gunnars industriområde och<br />
reparerar bland annat virkesfläktmotorer. Men Ingemar brinner<br />
också för andra saker, förnybar energi. Upprinnelsen till biobränslepannan<br />
på 800 kilowatt och 20 solfångare på företagets tak är att<br />
komma bort från oljan. Det som också är roligt är att andra företag<br />
på området är anslutna till vårt närvärmenät, säger Gunnar. Med<br />
ett energibidrag på cirka en miljon kronor hamnade investeringen<br />
på cirka 2,2 miljoner kronor.<br />
Joakim Byström, grundare av Absolicon Solar Concentrator i<br />
Härnösand, är världsledande inom solbranschen. Joakims företag<br />
står bakom en hel del teknik på anläggningen på Bävergläntan.<br />
Ur artikel i Dalabygden (c) 2012-09-28
Kritik mot Trafikverket<br />
Trafikverket har utrett Inlandsbanans funktion och roll i det framtida<br />
transportsystemet. Enligt verket kan allt gods, som nu körs på<br />
Inlandsbanan, i stället köras på E45:an.<br />
– Jag fattar inte hur de tänker, säger Mora kommuns stadsplanerare<br />
Gunnar Israelsson. Mora kommun förordar att Inlandsbanan<br />
underhålls till god standard.<br />
Trafikverket har räknat ut att antalet fordon på E45:an skulle<br />
öka med 50 per dygn om godset transporteras på väg, och att den<br />
tillkommande trafiken har ”mycket marginella” konsekvenser.<br />
– Vi delar inte Trafikverkets uppfattning. En hel del lastbilar<br />
kommer att köra torv och det sker mestadels vintertid, säger Gunnar<br />
Israelsson.<br />
Ur artikel i Mora Tidning (obunden) 2012-<strong>10</strong>-17<br />
VäRMLANDS LäN<br />
Kommunens ekonomi kan få mer skog på fall<br />
– Filipstads kommun klarar ekonomin nästa år utan skattehöjning,<br />
säger kommunalrådet Per Gruvberger (S) inför den budgetberedning<br />
som börjar nästa vecka.<br />
Mer pengar behövs till en växande äldreomsorg och energibesparingar.<br />
Inkomster från skogen kan tillfälligt öka enligt förslaget.<br />
Vi måste göra satsningar på skolan och dessutom sänka energikostnaderna<br />
i våra lokaler. Skolorna i Lesjöfors och Nykroppa<br />
är oljeuppvärmda. För Nykroppas del har upphandlingar gjorts i<br />
flera omgångar utan att vi kunnat gå vidare. Närmast till ligger annars<br />
lösningar att använda pelletsuppvärmning för att sänka kostnaderna.<br />
I år var kommunen också alltför optimistisk hur mycket<br />
energikostnaderna kunde sänkas.<br />
Resultatet i förhållandet till budgeten var kraftigt ökade energikostnader.<br />
Vid september månads utgång redovisades minus 1,4<br />
miljoner kronor i förhållande till budgeten.<br />
Ur artikel i Värmlands Folkblad (s) 2012-<strong>10</strong>-13<br />
Biobränsleprojekt lönsamt utan EU<br />
Loppet är inte kört för Rottneros-koncernens biobränsleprojekt i<br />
Sunne. Det säger Ole Terland, vd i Rottneroskoncernen, på fredagen.<br />
– Det som hänt är att Rottneros ansökan inte fanns med på<br />
EU:s prioriteringslista, men vi har än så länge inte fått ett definitivt<br />
nej från EU. Dessutom är projektet lönsamt utan stöd från EU.<br />
Beskedet från EU har betytt att Rottneros nu söker andra finansiella<br />
partners för det stora biobränsleprojektet, som totalt kommer<br />
att kosta tre miljarder kronor.<br />
Han glädjer sig också åt att kostnadssidan inte expanderar.<br />
– Vi har fått sänkta ved- och elpriser.<br />
Ur artikel i Nya Wermlands-Tidningen (m) 2012-<strong>10</strong>-20<br />
17<br />
ÖREBRO LäN<br />
Salixen mot en ny vår?<br />
På Framtidsveckans första dag var salixodlingen som alternativ energikälla<br />
i fokus.<br />
Forskaren Serina Ahlgren från institutionen för energi och teknik<br />
vid Sveriges lantbruksuniversitet i Uppsala (SLU) gav prov på<br />
vad salixforskningen arbetar med.<br />
Föreläsningen, arrangerad av Salixodlarna, hade lockat ett 15-tal<br />
personer att bänka sig i växthuset på Brunoborgs handelsträdgård<br />
i Åbytorp för att få del av de senaste rönen.<br />
Det som Serina Ahlgren har tittat på är det hon kallar andra<br />
generationens salix. Hur andra energiformer än flis kan utvinnas<br />
ur salixen. Ett speciellt spännande alternativ är rötning.<br />
Vid rötningen får man fram biogas som kan användas både som<br />
drivmedel, tillverkning av kvävegödsel samt el- och värmeproduktion.<br />
Ur artikel i Nerikes Allehanda (lib) 2012-<strong>10</strong>-01<br />
Åbyverket utslaget – reservpannor igång<br />
Det brann i över fem timmar i en turbinhall på Eons kraftvärmeverk<br />
på Idrottvägen i Örnsro. – En turbin har exploderat, säger Jan<br />
Backström, i<strong>nr</strong>e befäl på Nerikes brandkår.<br />
Den brinnande oljan orsakade att en tjock, svart rök vällde ut. Boende<br />
i påverkade områden uppmanades att stänga ventilation och fönster.<br />
Eon arbetade under flera timmar för att få igång reservpannorna<br />
i Kumla, Hallsberg och på öster i Örebro för att den vägen tillfälligt<br />
lösa problemet, och omkring klockan 20.30 var pannorna igång.<br />
Åbyverket i Örebro är ett av Sveriges största biobränsleeldade<br />
kraftvärmeverk. Från Åbyverket levereras värme, kyla, el och ånga<br />
till kunder i Örebro, Kumla och Hallsberg. Över 98 procent av<br />
fastigheterna i Örebros innerstad är anslutna till fjärrvärmenätet.<br />
Ur artikel i Nerikes Allehanda (lib) 2012-<strong>10</strong>-06<br />
VäSTMANLANDS LäN<br />
Samarbetar för att ersätta olja<br />
Västerbergslagens Energi AB har beslutat att utveckla sitt samarbete<br />
med den lokala industrin Lantmännen Agroenergi i Norberg.<br />
Förändringen innebär bland annat att fjärrvärmen som kunderna<br />
i Norberg erbjuds enbart kommer produceras av biobränsle och<br />
överskottsvärme från Agroenergis anläggning.<br />
– I dag baseras fjärrvärmen på en kondenseringsprocess med<br />
rökgaskylare, det är den processen som kommer utvecklas för att<br />
utvinna mer energi. Den andra åtgärden är att det uppförts en<br />
pelletspanna, som innebär att man slipper elda med olja, säger VB<br />
Energis värmechef Christer Johansson. Pelletspannorna har uppförts<br />
för att öka mängden av biobränslebaserad energi. Oljepannorna<br />
kommer att finnas kvar, men bara som reserv.<br />
Ur artikel i Dala-Demokraten-Borlänge (s) 2012-09-27
Fullmäktige godkände ny panna<br />
På torsdagskvällen gav fullmäktige i Arboga kommun klartecken<br />
till Arboga Energi AB att investera i en ny värmepanna.<br />
Det blev ett rungande ja i fullmäktigesalen till att låta Arboga<br />
Energi investera i en ny värmepanna.<br />
Värmeverket eldar till stor del med flis och med bioolja under<br />
den allra kallaste perioden. Priset på bioolja har ökat och för att<br />
göra sig oberoende från biooljan ska nu Arboga Energi investera i<br />
en panna som kan bränna pellets.<br />
Totalt kommer investeringen kosta 12,5 miljoner kronor.<br />
Ur Magazin24.se 2012-09-27<br />
Pelletspanna ersätter olja<br />
Förra veckan sattes den nya pelletspannan Satu igång i Kolsva.<br />
Pannan ska ersätta olja på vintrarna.<br />
Torsdagen den 18 startades Kolsvas nya pelletspanna. Den nya<br />
pannan ska ersätta användningen av olja i värmeverket.<br />
Det som är så bra med den nya pannan är att vi förmodligen<br />
inte behöver använda någon olja alls i vinter, vilket blir både billigare<br />
och är vänligare mot miljön, säger Marie Kilbo, fjärrvärmechef<br />
på tekniska kontoret på kommunens hemsida.<br />
Ur Magazin24.se 2012-<strong>10</strong>-23<br />
STOCKHOLMS LäN<br />
Fortum får tillstånd till<br />
ny panna vid Hässelbyverket<br />
Mark- och miljööverdomstolen ger Fortum tillstånd att bygga om<br />
en befintlig oljeeldad kondenskraftpanna, alternativt att uppföra<br />
en ny panna för fasta bränslen vid Hässelbyverket. Det framgår av<br />
en dom från den 25 oktober.<br />
Fortum fick i Mark- och miljödomstolen tillstånd till fortsatt<br />
och ändrad verksamhet vid Hässelbyverket. Däremot avslogs bolagets<br />
ansökan om att konvertera eller bygga ytterligare en panna<br />
för eldning av fasta biobränslen samt vissa avfallsklassade bränslen.<br />
Fortum överklagade till Mark- och miljööverdomstolen och får<br />
alltså tillstånd att bygga om en befintlig oljekondenskraftpanna,<br />
alternativt uppföra en ny panna för fasta bränslen. I de slutliga<br />
villkoren anges också att pannan ska vara försedd med rökgaskondensering.<br />
Ur Energi Online 2012-<strong>10</strong>-26<br />
SÖDERMANLANDS LäN<br />
BooForssjö har fått en ny ägare<br />
BooForssjös tidigare anläggning i Forssjö har fått en ny ägare. Därmed<br />
är hela den konkursdrabbade koncernen nu såld.<br />
Det är företaget Sandåsa Timber AB från Strängnäs som har<br />
köpt anläggningen i Forssjö. Sandåsa har i dag cirka 70 anställda<br />
och verksamhet i Sandåsa och Åkers Styckebruk. I första hand är<br />
det pelletstillverkningen i Forssjö som kommer att återupptas med<br />
den nya ägaren.<br />
18<br />
– Vi får nu möjlighet att bredda vår i<strong>nr</strong>iktning till att även<br />
omfatta biobränsle via anläggningen i Forssjö. Forssjö pellets är ett<br />
starkt och välrenommerat varumärke, säger Peter Gyllengahm, en<br />
av ägarna till Sandåsa, i ett pressmeddelande.<br />
Ur artikel i Katrineholms-Kuriren (lib) 2012-<strong>10</strong>-16<br />
22 ska återanställas vid<br />
Forssjö av nya ägarna<br />
Förhandlingarna mellan den nya ägaren och facket vid BooForssjö<br />
är klara. 22 av de tidigare anställda får tillbaka jobbet.<br />
Produktionen i Forssjö kommer att återupptas inom kort. Till<br />
en början ligger fokus på att få igång produktionen av pellets.<br />
För att kunna starta verksamheten igen kommer den nya ägaren<br />
att erbjuda anställning till 22 personer ur den tidigare personalen.<br />
Tidigare jobbade omkring 80 personer vid anläggningen i Forssjö.<br />
Ur artikel i Katrineholms-Kuriren (lib) 2012-<strong>10</strong>-25<br />
VäSTRA GÖTALANDS LäN<br />
Modern miljöanläggning för biogas<br />
kan bli verklighet i Sotenäs kommun<br />
Kommunalrådet Mats Abrahamsson i Sotenäs, tidigare medarbetare<br />
på Hållöfisk och sedan Abba Seafood, är positiv till den stora<br />
miljöinvesteringen som kan bli av ifall Energimyndigheten ger<br />
klarsignaler till bidrag. Det handlar om att ge kommunen möjligheter<br />
att ta hand om avfallet från just beredningsindustrin i en<br />
biogasanläggning, en så kallad slurryanläggning.<br />
Anläggningen i Rambos regi skulle hantera restprodukterna<br />
i reningsverken vid dess olika stationer. Av rötslammet kan man<br />
producera biogas och till slut pellets.<br />
En förstudie och ansökan är inlämnad.<br />
Ur artikel i Lysekilsposten 2012-09-24<br />
Nytt värmeverk planeras i Backa<br />
Ett nytt kraftvärmeverk eldat med biobränsle med 50 meter hög<br />
huvudbyggnad och kanske <strong>10</strong>0 meter hög skorsten planeras på Exportgatan<br />
69-77 i Backa.<br />
Det kommunala energibolaget Göteborg Energi fick idag klartecken<br />
av en enig kommunstyrelse att köpa ett bolag med två fastigheter<br />
mellan Stigs Center och Göta älv, där det ska gå att producera<br />
fjärrvärme när det inte finns spillvärme från raffinaderierna längre.<br />
Göteborg Energi beräknas få betala knappt 70 miljoner kronor<br />
för aktuella tomter och byggnader. Övertagandet sker genom att<br />
Göteborg Energi köper det bolag som äger fastigheterna, ett dotterbolag<br />
till Elof Hansson Holding.<br />
Godkännandet i kommunstyrelsen gäller än så länge bara fastighetsköpet<br />
och inte den kostsamma investeringen i ett kraftvärmeverk.<br />
Ur Nyheter P4 Göteborg 2012-09-26
Höga priser på fjärrvärme<br />
i Munkedal och Tanum<br />
Priset på fjärrvärmen i Munkedals kommun är fortsatt det högsta i<br />
länet. Priset i Tanums kommun är näst dyrast enligt årets fjärrvärmerapport<br />
från Nils Holgerssonundersökningen.<br />
– Fjärrvärmeverket i Munkedal är ganska nytt, säger Lars Johansson,<br />
vd i Munkbo, som tillsammans med kommunen är energibolagets<br />
största kund i Munkedal.<br />
Fjärrvärmeleverantören Neova i Tanumshede har höjt priset 1,0<br />
procent det senaste året men priset i kommunen hamnar ändå näst<br />
högst i länet och som det tionde högsta i landet.<br />
– Inte bra, men man får ändå ha en viss förståelse eftersom det<br />
är en liten fjärrvärmeanläggning med förhållandevis stort kulvertnät,<br />
säger Ulf Ericsson, vd i TBAB, Tanums Bostäder AB.<br />
Tanum hör till ett av de mindre näten i Sverige. Förutsättningarna<br />
för fjärrvärmen ser väldigt olika ut. På orter med stora nät och<br />
jättemånga anslutna fastigheter blir det som regel ett bättre pris.<br />
Fjärrvärmecentralen i Tanumshede startade 2004.<br />
I Tanumshede pågår intrimning av en andra biobränslepanna<br />
som innebär att det inte ska behövas olja vid köldknäppar.<br />
I Munkedal byggde Uddevalla Energi en ny pann- och fjärrvärmecentral<br />
2007. Oljeeldning ersattes med flis samtidigt som kommunen<br />
och Munkbo sänkte uppvärmningskostnaden rejält.<br />
Ur artikel i Bohuslänningen (lib) 2012-09-26<br />
Dyr fjärrvärme – men prissänkningar väntar<br />
Alingsås kommun har den tredje dyraste fjärrvärmen i Västra Götaland<br />
Förklaringen till de höga priserna är, enligt Jörgen Damborg,<br />
det avtal som Alingsås Energi har med norska Statkraft.<br />
– Det avtalet är baserat på flisindex, vilket är ett officiellt index<br />
för biobränsle. Och det ökade kraftigt för några år sedan, under<br />
2007 och 2008. Och det lider vi fortfarande av.<br />
Alingsås Energi arbetar nu för att ta över driften av det biobränsleeldade<br />
Sävelundsverket, från Statkraft. Förhandlingar pågår<br />
och Jörgen Damborg vill inte uttala sig om hur mycket det kommer<br />
att kosta att ta över driften.<br />
Ur artikel i Alingsås Tidning (ober lib) 2012-09-26<br />
Visade försök i Jättene<br />
Att odla grödor för biogas är ett sätt att öka produktionen. I Jättene<br />
pågår just nu ett försök för att se vilka grödor som passar bäst.<br />
Syftet är att undersöka lämpliga grödor för biogasproduktion<br />
på så kallade marginaljordar.<br />
– Att odla för biogasproduktion innebär ytterligare ett moment<br />
jämfört med att röta gödsel. Men det blir win-win när vi odlar på<br />
jordar som ändå inte används, säger Ida Helander, strateg för hållbar<br />
utveckling i Falköpings kommun.<br />
– Vad har ni odlat?<br />
Bland annat jordärtskocka och elefantgräs, men huvuddelen av<br />
fältet är olika vallblandningar. Tanken är att grödorna på marginaljordarna<br />
ska vara fleråriga. Inblandning av kvävefixerande baljväxter<br />
i odlingen minskar gödslingen.<br />
Ur artikel i Falköpings Tidning 2012-09-27<br />
19<br />
All fjärrvärmeproduktion fossilfri<br />
Falbygdens Energi har nått ett av sina miljömål. Nu är all värme<br />
som produceras i de fyra panncentralerna helt fossilfri.<br />
Nu kommer Feab endast att använda eldningsoljor som består<br />
av olika typer av biooljor. RME är en av dem, där basråvaran är<br />
raps. Man använder också vegetabiliska oljor som är restprodukter<br />
från livsmedelsindustrin.<br />
Övrigt bränsle som används i värmeproduktionen är träflis, träbriketter<br />
och träpellets som kommer från närområdet.<br />
Genom att gå över från fossil olja till bioolja har koldioxidutsläppen<br />
minskats med 97 procent, enligt Harald Bouma, miljö-<br />
och kvalitetsansvarig på Falbygdens Energi.<br />
Ur artikel i Falköpings Tidning 2012-09-27<br />
Visning av biogasfält<br />
Det görs just nu ett intressant fältförsök i Falköpings kommun på<br />
Bossgården i Jättene utmed Skaravägen.<br />
Sven-Erik Svensson från Sveriges Lantbruksuniversitet visade<br />
under onsdagen biogasfältet och berättade om den växtodlingsrötning<br />
till biogasförsök som pågår på gården. Falköpings kommun<br />
genomför nu ett forskningsprojekt för att få fram en växtföljd med<br />
grödor som ger en maximal skörd av biomassa för rötning till biogas.<br />
Projektet görs i samarbete med AgroVäst och Sveriges Lantbruksuniversitet<br />
(SLU) i Alnarp.<br />
Målet är att projektet ska leda till utveckling av system för<br />
produktion av biogas från åkermark med fokus på: Utveckling av<br />
lämplig växtföljd med delvis nya grödor för biogasproduktion.<br />
Ur artikel i Skaraborgs Allehanda 2012-09-29<br />
Flis och pellets fixar skörden<br />
En varmluftspanna eldad med flis och pellets torkar årets skörd hos<br />
Arne Andreae i Söne utanför Lidköping. Metoden gör gott både<br />
för plånboken och för miljön.<br />
I en blå sjötransportcontainer ryms pannan som utvecklar<br />
minst 300 kilowatt och vars varmluft blåses in i torksilorna intill.<br />
Drygt en fjärdedel av containern utgörs av ett bränsleförråd på<br />
9 kubikmeter med en omrörare i botten, varifrån fastbränslet med<br />
hjälp av två skruvar transporteras till brännaren.<br />
Flis och pellets ska fyllas på var 30e timme och pannan måste<br />
askas en gång i veckan. Det tar ungefär en kvart från tändning till<br />
full värme, och lika lång tid att gå från 80 grader till kalluft.<br />
– Jag är förvånad över att den fungerar så likt oljepannan. Anledningen<br />
till att jag ville ha en varmluftspanna var att det blir för<br />
segt om uppvärmningen ska gå via vatten, säger Arne Andreae.<br />
Kusinbarnet David Andraes bolag, Vänertekno i Lidköping, har<br />
sedan 2006 tillverkat cirka 280 fastbränslepannor under varumärket<br />
Vänerpannan.<br />
Grovt räknat kostar pelletseldning hälften mot oljan och fliseldning<br />
bara en fjärdedel.<br />
Vänerpannans 300-kilowattare kommer när den lanseras på<br />
marknaden att ligga på 600 000-650 000 kronor, alltså mer än<br />
dubbelt så dyr som en oljepanna med tank. Men i Arne Andreaes<br />
fall bekostades investeringen till 25 procent av stöd ur landsbygdsprogrammet.<br />
Ur artikel i Land Lantbruk 2012-<strong>10</strong>-05
Uddetorps Naturbruksgymnasium<br />
blir Energigård<br />
Uddetorps Naturbruksgymnasium har utsetts till Energigård av<br />
Energigården/Agroväst. Skolan är på väg att bli oberoende av fossila<br />
bränslen och satsar på förnybar energi.<br />
På Uddetorps Naturbruksgymnasium utanför Skara har man<br />
blivit en av föregångarna när det gäller att testa alternativa och<br />
fossilfria drivmedel till lantbruksmaskinerna.<br />
– Det är jätteroligt att få den här utmärkelsen och det är roligt<br />
att kunna ligga i framkant inom ett så viktigt område som detta är,<br />
säger Liselott Sörensen Ringi, rektor på Uddetorp.<br />
På Uddetorp har man valt att satsa på RME, rapsmetylester<br />
som dieselersättning. Drivmedlet har använts i den befintliga maskinparken<br />
och inga nya maskiner, speciellt anpassade för RME<br />
har alltså köpts in.<br />
– Det ansåg vi var ett värde i sig, att testa och utvärdera RME:n<br />
på de maskiner vi redan hade, eftersom det är maskiner som är<br />
vanligt förekommande på svenska lantbruk idag.<br />
– Naturbruksskolornas inställning till energifrågan är oerhört<br />
central, eftersom utbildningen formar morgondagens lantbrukare<br />
och det är viktigt att driva på omställningen från ett fossilbränsleberoende<br />
lantbruk. Om energipriset fördubblas, vilket är troligt<br />
att det gör, så betyder det att kostnaden kommer att öka från<br />
280 000 kronor för en gård med 80 kor, till cirka 550 000 kronor,<br />
säger Kent-Olof Söderqvist, som representerar Energigården/<br />
Agroväst.<br />
Ur artikel i Jordbruksaktuellt 2012-<strong>10</strong>-09<br />
Lokalt stöd till biogas<br />
Den eftertraktade ”20-öringen” uteblev i regeringens budgetförslag.<br />
Det finns dock kommunala pengar att söka för lantbrukare<br />
som vill utreda möjligheterna att producera biogas.<br />
– Det är ett stöd för att vara redo när det kommer andra bidrag,<br />
säger Ida Helander, strateg för hållbar utveckling.<br />
I början av sommaren beslutade kommunstyrelsen att använda<br />
överskottet från en <strong>10</strong>0 år gammal utsädesfond till att stötta biogasutvecklingen<br />
lokalt.<br />
Lantbrukare kan i ett första steg söka 3 000 kronor för att göra<br />
en översiktlig kartläggning av förutsättningarna att investera i biogas<br />
på gårdsnivå. Därefter kan man söka upp till 20 000 kronor<br />
ytterligare för att göra en djupare analys.<br />
Ur artikel i Falköpings Tidning 2012-<strong>10</strong>-12<br />
113 nya miljöbussar till Hisingen<br />
I juni 2013 tar Keolis Sverige över busstrafiken på Hisingen, Göteborg.<br />
Nu är det klart att det blir MAN och Volvo som kommer att<br />
leverera totalt 113 miljöbussar.<br />
Keolis Sverige har köpt in 84 gasbussar från MAN och 29 hybridbussar<br />
från Volvo. Samtliga bussar drivs av förnybart bränsle.<br />
Keolis har köpt 59 ledbussar och 25 boggiebussar från MAN.<br />
Samtliga drivs på fordonsgas.<br />
Volvos hybridbuss drivs helt elektriskt och emissionsfritt från<br />
start upp till en hastighet på 15-20 km/h. Vid högre fart får bussen<br />
sin kraft av en mindre, 4-cylindrig dieselmotor som drivs med<br />
biodiesel.<br />
Ur artikel i TrafikForum 2012-<strong>10</strong>-19<br />
20<br />
Överskott på biomassa<br />
Just nu är bioenergi ingen riktigt lönsam affär. Överskott på biomassa<br />
och billig energi pressar priserna.<br />
– Det kommer att ändra sig när grannkommunerna byggt ut<br />
sina kraftvärmeverk, säger Björn Andén, skogsinspektör på Södra.<br />
I Ulricehamnsområdet är bioenergi en dålig affär. Åtminstone<br />
kortsiktigt, för vi tror att det framöver blir en bättre balans mellan<br />
tillgång och efterfrågan, säger Björn Andén.<br />
– Timmer och massaved går att transportera längre sträckor<br />
men när det gäller flis så måste det vara korta avstånd. Annars<br />
äter transporterna upp förtjänsten. I Jönköping håller kommunen<br />
på att bygga ut sitt kraftvärmeverk i Torsvik och även i Falköping<br />
pågår det en utbyggnad. När dessa är klara så kommer överskottet<br />
att försvinna, det bli en helt annan efterfrågan på biomassa och<br />
därmed bättre ekonomi i branschen, säger Björn Andén.<br />
Ur artikel i Ulricehamns Tidning (m) 2012-<strong>10</strong>-20<br />
JÖNKÖPINGS LäN<br />
Nytt lastspår för att ligga steget före<br />
Igår inleddes arbetet för att bygga ut Stockarydsterminalens område<br />
med ett lastspår och på sikt ett spår till området där biobränsle<br />
idag lagras. Samtidigt har Stockarydsterminalen AB tagit över fem<br />
anställda.<br />
Om det är lägre aktivitet vad gäller sågtimmer och massaved är<br />
biobränsletågen på gång.<br />
– Höstens första går på söndag till Eskilstuna och från och med<br />
älgjaktsveckan börjar vi lasta två biobränsletåg i veckan, säger Per-<br />
He<strong>nr</strong>ik Evebring, marknadsansvarig på Stockarydsterminalen AB.<br />
Det är flera stora biokraftprojekt på gång och det kommer att<br />
gynna Stockarydsterminalen, som därför behöver ett lastspår till.<br />
– Lund är på gång och dit kommer det att gå åt stora volymer<br />
och Fortum Värme ska bygga Nordens största biokraftverk i Värtahamnen<br />
i Stockholm, säger Per-He<strong>nr</strong>ik Evebring.<br />
Det går åt stora volymen biobränslen för att förse biokraftverket<br />
i Lund. Tre hela tåg per dag om man eldar för fullt.<br />
En första satsning kostar nio miljoner kronor och Per-He<strong>nr</strong>ik<br />
Evebring hoppas att den ska vara genomförd inom två år.<br />
Sedan 1 september har han också nyanställd personal.<br />
– Vi har sedan starten haft avtal med Christer Karlssons Åkeri,<br />
ett avtal som gick ut sista augusti. Nu har vi tagit över personal och<br />
maskiner och utbildat dem till växlare och signalgivare, så jag är<br />
hoppfull inför framtiden.<br />
Ur artikel i Smålandstidningen (ober lib) 2012-09-21<br />
Krematoriet ska elda med rapsolja<br />
Krematoriet i Värnamo har renoverats vilket bland annat innebär<br />
att man byter den fossila oljan mot rapsolja, uppger SR Jönköping.<br />
När man ser att ugnen fungerar som den ska kommer man att<br />
gå över till rapsolja i stället, troligen om ett par veckor.<br />
– Det blir kul att vi kan hålla oss framme och erbjuda ett något<br />
så när miljövänligt alternativ till den traditionella kremeringen, säger<br />
Tobias Munkholm, kyrkogårds- och fastighetschef i Värnamo,<br />
till radiokanalen.<br />
Ur artikel i ATL Lantbrukets affärstidning 2012-09-25
Dyr fjärrvärme i Habo och Mullsjö<br />
Mullsjö och Habo har den näst och tredje dyraste fjärrvärmetaxan<br />
i länet. Det visar Nils Holgersson-rapporten som nu är släppt.<br />
– Vi eldar med ett bränsle som är torrt och vår panna kräver en<br />
fuktighetsgrad på 38 procent. Kommuner som är större har råd att<br />
köpa in en dyrare panna som klarar högre fuktighetsgrad och kan<br />
få ner priset på biobränslet som köps in, säger Roland Sandelius,<br />
vd för Habo Energi.<br />
Roland Sandelius tycker ändå att fjärrvärmen är en bra satsning<br />
för Habo kommun.<br />
– Anledningen till kommunens satsning var att få ner oljeberoendet.<br />
Om vi eldat med olja idag hade det kostat 1 600-1 700<br />
kronor/MWh. I en sådan jämförelse är satsningen på fjärrvärme<br />
både miljövänlig och billigare, säger han.<br />
Tanken är även att fortsätta utbyggnaden av fjärrvärme i Habo.<br />
– Ambitionen är att vi ska knyta till oss företag på industriområdet<br />
i Habo. Min förhoppning är att vi kan utöka och bygga ut<br />
vårt nät dit inom något år eller två.<br />
Ur artikel i Jönköpings-Posten (oberoende) 2012-09-26<br />
Nätverk arbetar för biokolen<br />
Arbetet med biokol fortsätter. Eksjö klimatnätverk har skickat en<br />
skrivelse till miljöminister Lena Ek för att informera om sitt arbete<br />
samt en önskan om en omvänd koldioxidskatt.<br />
– Genom att plöja ner biokolen i marken ökar man bördigheten<br />
och det finns dokumenterat på flera håll i världen. På så sätt<br />
minskar man också växthuseffekten då växterna fångar in koldioxid<br />
från luften, berättar Bengt Koltman från Eksjö klimatnätverk.<br />
Tord Olsson från föreningen berättar om ett försök med att se<br />
effekten av biokol. Man odlade majs i tre pallkragar, en fick ingen<br />
gödsel alls, den andra fick flytgödsel och den tredje fick både flytgödsel<br />
och biokol. Tydliga skillnader visade sig.<br />
Man har också ansökt om medel för att rent tekniskt kunna<br />
genomföra och utveckla anläggningen.<br />
Ur artikel i Smålandstidningen (ober lib) 2012-09-27<br />
Metso levererar panna till Torsvik<br />
Metso kommer att leverera en ny biobränslepanna till kraftvärmeverket<br />
Torsvik, beläget strax söder om Jönköping i Sverige. Jönköping<br />
Energi bygger ut sitt kraftvärmeverk och den nya enheten<br />
kommer att fungera som sekundär basenhet för att tillgodose fjärrvärmebehovet<br />
och öka elproduktionen i Jönköpings kommun.<br />
Den nya pannan med bubblande fluidiserad bädd (BFB) kommer<br />
huvudsakligen att använda träflis som bränsle.<br />
– Det här är ett viktigt kontrakt för det fortsatta expansionsprojektet<br />
och även det största. Vi ser fram emot att samarbeta med<br />
Metso i detta viktiga projekt, säger Håkan Stigmarker, vd för Jönköping<br />
Energi.<br />
Den nya pannans kapacitet blir <strong>10</strong>0 MW. Verket i Torsvik kommer<br />
att använda cirka 550 000 kubikmeter skogsbränsle varje år.<br />
Det kommer årligen att producera ungefär 340 GWh fjärrvärme.<br />
Elproduktionen blir 130 GWh/år. Det utökade kraftvärmeverket<br />
kommer att tas i drift under hösten 2014.<br />
Ur Energinyheter.se 2012-<strong>10</strong>-19<br />
21<br />
KRONOBERGS LäN<br />
Allt förberett för nytt värmeverk<br />
Miljardsatsningen att fasa ut oljan från Sandviksverket är i full<br />
gång. Tiotusentals kubikmeter jord, grus och sten har schaktats<br />
bort från den 40 000 kvadratmeter stora ytan där det nya kraftvärmeblocket<br />
och lagringen av bränslet ska byggas.<br />
Arbetet löper enligt tidsplanen och i slutet av veckan hoppas Björn<br />
Wolgast, Veabs affärsområdeschef för kraft och värme, att förhandlingarna<br />
med den ännu hemliga panntillverkaren ska vara klar.<br />
– I dag producerar vi cirka 40 procent av all el som används i Växjö,<br />
siffran blir ännu högre då Sandvik 3 står klar, säger Björn Wolgast.<br />
Sandvik 3 ska ligga bakom Sandvik 2 parallellt med riksvägen<br />
på den plats där man i dag förvarar flis. Det nya kraftvärmeblocket<br />
blir lika stort som Sandvik 2 med en 90 meter hög skorsten.<br />
– Senare funderar vi på att bygga en förgasningsanläggning där<br />
som ska kunna göra fordonsgas av ved. Först ska vi bygga och<br />
driftsätta Sandvik 3, säger Björn Wolgast, som inte vill spekulera i<br />
när en förgasningsanläggning kan bli verklighet.<br />
Ur artikel i Smålandsposten (m) 2012-<strong>10</strong>-24<br />
KALMAR LäN<br />
Positiva vindar för pelletsmarknaden<br />
Fågelfors Hyvleri AB levererade under september drygt 5 400 ton pellets<br />
och värmelogs. Aldrig tidigare har det var sådan fart på kommersen.<br />
Vi sålde ungefär lika mycket av båda produkterna. Den danska<br />
marknaden har blivit allt bättre för vår del och är snart uppe i<br />
samma nivå som den svenska, säger Lars-Ola Svensson, som är vd<br />
för Fågelfors Hyvleri.<br />
För snart fem år sedan började Fågelfors Hyvleri med produktionen<br />
av pellets. Under fjolåret gjorde företaget sin största investering,<br />
som låg på 26,5 miljoner kronor och i den ingick då satsningen<br />
på värmelogs.<br />
– Vi brukar göra speciella marknadssatsningar på hösten, som<br />
denna gång har överträffat alla förväntningar. Vi levererar som regel<br />
till byggvaruhuskedjorna och får regelbundet nya kunder, säger<br />
Lars-Ola Svensson.<br />
Ur artikel i Barometern/Oskarshamns-Tidningen (m) 2012-<strong>10</strong>-03<br />
Energibolag vill tillverka råetanol<br />
Energibolaget St1 tror att framtidens drivmedel är etanol. På torsdagen<br />
uppvaktade företaget Kalmar kommun.<br />
St1:s stationschef i Sverige, Stefan Samuelsson och marknadschefen<br />
Erika Samuelsson, talade om företagets planer på egen tillverkning<br />
av finetanol.<br />
St1 är på gång att bygga ett raffinaderi i Göteborg och den råetanol<br />
som ska förädlas där ska ett antal minifabriker runt om i<br />
landet leverera, där Kalmar kan bli en av orterna. St1 har patent på<br />
en produktionsmetod kallad Etanolix som ger renare och energisnålare<br />
bränsle.<br />
Det blir små enheter kopplade till livsmedelsindustri.<br />
Kommunalrådet Bertil Dahl (V) är ansvarig för kommunens<br />
miljöfrågor och han anser att etanolen är en intressant produkt för<br />
framtiden - som komplement.<br />
Ur artikel i Barometern (m) 2012-<strong>10</strong>-05
Pelletsproduktionen avstannar<br />
Fjolårets milda vinter innebär att NT Pellets AB i Norra Tång<br />
tvingas göra ett produktionsstopp efter nyår. Två anställda har<br />
varslats.<br />
– Det beror egentligen på att våra lagerutrymmen är fyllda med<br />
pellets, säger företagsledaren Jörgen Johansson i en kommentar.<br />
NT Pellets såg dagens ljus för drygt tio år sedan. Idag har företaget<br />
en handfull anställda och två av dessa har alltså blivit varslade.<br />
– Vi får se hur hösten utvecklar sig, men det mesta tyder på<br />
att vi tvingas till ett produktionsstopp på obestämd tid efter nyår.<br />
Jörgen Johansson och hans medarbetare skulle helst se att vi får<br />
en rejäl vargavinter och att försäljningen av pellets skjuter fart och<br />
att företaget får en bra avsättning igen.<br />
Ur artikel i Östran (s) 2012-<strong>10</strong>-16<br />
Biooljepanna kompletterar fjärrvärmenät<br />
Fjärrvärmenätet i Oskarshamn fortsätter att miljöoptimeras. I höst<br />
installerar Oskarshamn Energi en biooljeeldad panna.<br />
Tidigare har två gasolanläggningar i hamnområdet fungerat<br />
som extra resurser vid köldknäppar.<br />
Den nya biooljeeldade pannan är planerad att tas i bruk runt<br />
årsskiftet. Pannan ska eldas med bland annat frityrrester och andra<br />
produkter av både vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Bränslet<br />
levereras av godkända företag och vem vi ska anlita avgörs först när<br />
upphandlingen är klar.<br />
Den nya pannan väntas tillföra anläggningen en effekt på 11<br />
MW. Produktionen kommer, som tidigare, till största delen ske<br />
under perioden oktober till mars. Under 2013 och 2014 beräknas<br />
produktionen till 40 GWh per år varav biooljepannan beräknas stå<br />
för 15 GWh per år.<br />
Ur artikel i Oskarshamns-Tidningen (m) 2012-<strong>10</strong>-19<br />
Tre båtar flis ska avgå före jul<br />
Vad ska ni med en hamn till, Peter Thormalm vd för Rudaföretaget<br />
Långemåla Energileveranser AB?<br />
– Vi tror på detta, Bergkvara har varit en bra hamn och området<br />
är sågverkstätt. Det ska gå båtar norrut med biobränslen och<br />
förhoppningsvis kan vi få import av timmer och massaved, säger<br />
Peter Thormalm. Hamnen kommer att vara öppen för alla och<br />
planerna är att växa.<br />
Vi räknar med att tre båtar med flis ska köra norrut mot Mälardalen<br />
före jul, säger Peter Thormalm.<br />
Långemåla Energileveranser handlar med biobränslen som flis.<br />
Den andra köparen är nybildade Kalmarföretaget AB Bröderna<br />
Höglund Teknik & Service.<br />
Ur artikel i Barometern (m) 2012-<strong>10</strong>-<strong>10</strong><br />
Ny biobränslepanna kan<br />
värma upp hela Högsby<br />
Fjärrvärmen har gjort sitt intåg i Högsby. Många fastighetsägare<br />
vill slänga ut olje- eller vedpannan och ansluta sig till fjärrvärmenätet.<br />
Nu står Högsby Energi AB inför sin största investering<br />
hittills.<br />
22<br />
När det kommunägda energibolaget bildades 2008 var det inte<br />
en dag för tidigt, enligt dess nuvarande styrelseordförande Birger<br />
Svanström (C).<br />
– Energibolaget skulle ha bildats 15 år tidigare, säger han.<br />
Fjärrvärmen kommer från förbränning av flis, pellets och olja.<br />
– Vi eldar med flis till största delen, sedan med pellets och till<br />
sist olja, säger vd Lars Gabrielsson.<br />
I dagsläget har Högsby Energi AB omkring <strong>10</strong>0 kunder, men<br />
antalet Högsbybor med fjärrvärme är många fler. Till exempel räknas<br />
Högsby Bostads AB med 300 hyresgäster som en kund. Dessutom<br />
finns ett 40-tal fastighetsägare som anslutit sig men ännu<br />
inte börjat värma upp sina fastigheter med fjärrvärme.<br />
Den nya biobränslepannan väntas bli Högsby Energi AB:s hittills<br />
största investering. Hur många miljoner det rör sig om kommer<br />
att visa sig när upphandlingen är klar.<br />
Ur artikel i Nyheterna 2012-<strong>10</strong>-23<br />
GOTLANDS LäN<br />
Rindis hårda år kan vara över<br />
Aktieägarna godkände i går att Rindi Energi AB genomför en nyemission<br />
på 23,7 miljoner kronor. Det är den tredje nyemissionen<br />
i raden som ska täcka förlusterna inom pelletsproduktionen.<br />
– Nästa år vänder det, säger Rindis vd Bo Hägg.<br />
Rindi Energi har sedan starten 1996 genomgått en lång rad nyemissioner,<br />
men det här är den tredje i raden som inte är kopplad<br />
till någon nysatsning, utan bara syftar till att täcka bolagets förluster.<br />
Satsningen på pelletsproduktion, som drogs igång 2007, visade<br />
sig inte vara någon särskilt lyckad affär. Många andra aktörer<br />
byggde pelletsfabriker vid samma tid och fabrikerna i Älvdalen<br />
och Vansbro har gått med stora förluster.<br />
Intäkterna från bolagets fjärrvärmeproduktion har varit stabila.<br />
Att råvarupriset har sänkts och att fabriken i Vansbro har lagts<br />
i malpåse bidrar till det förbättrade resultatet. Under vintern ska<br />
man utreda om man ska lägga ned för gott eller om produktionen<br />
i Vansbro kan återupptas.<br />
Ur artikel i Gotlands Allehanda (obund m) 2012-<strong>10</strong>-12<br />
BLEKINGE LäN<br />
Breddad verksamhet en<br />
medveten framtidssatsning<br />
Gränums Lackcenter breddar verksamheten med en ny plåtavdelning<br />
samt ökat fokus på privatkunder. Ägaren Johnny Svensson<br />
menar att det är viktigt för verksamheten att ha flera ben att stå på.<br />
För att ytterligare förstärka företagets image och inte minst ekonomi<br />
har han valt att använda sig av bioenergi i form av flis för att<br />
värma upp de stora lokalerna. Ute på gården finns ett rejält förråd<br />
under tak där han kan mata pannan med hjälp av en hjullastare.<br />
– Det är en satsning inför framtiden.<br />
Ur artikel i Bil & Verkstad 2012-<strong>10</strong>-12
HALLANDS LäN<br />
Vallda Heberg - här värmer solen året om<br />
Ytterligare ett steg i energieffektivitet och klimatklokhet är taget.<br />
Det är det kommunala bostadsföretaget Eksta som byggt ett energi-<br />
smart bostadsområde i Vallda.<br />
– Vi har tagit vara på våra erfarenheter och spänt bågen. Vårt<br />
mål är att sätta svenskt världsrekord i solenergianvändning, 40<br />
procent ska komma från solen. Energianvändningen blir bara en<br />
tredjedel av de nybyggnadskrav som ställs idag, säger Christer Kilersjö,<br />
Ekstas nya vd sedan två år.<br />
Energin i området kommer från sol och biobränsle. Allt sedan<br />
oljekrisen under 70-talet har Eksta använt förnybara energikällor.<br />
1979 byggde de sin första solfångare och sedan 1982 har solvärme<br />
varit ett komplement i nästan all nyproduktion.<br />
– Så det är ingen ny fluga att använda biobränsle och solenergi.<br />
Att bygga energismart sitter i väggarna och är en tradition i företaget.<br />
Ur artikel i Kungsbacka-Posten (ober lib) 2012-<strong>10</strong>-04<br />
Stora Enso får tillstånd att bränna<br />
160 000 årston RT-flis<br />
Stora Enso i Hyltebruk får tillstånd av mark- och miljödomstolen<br />
att bränna upp till 160 000 årston av RT-flis, trä och träförpackningar<br />
i panna 2 och 4. Tillståndet får tas i anspråk redan innan<br />
det har vunnit laga kraft.<br />
Redan i år är Stora Enso i akut behov av att kunna elda mer<br />
RT-flis än det tidigare tillståndet, från den 7 mars, om 1<strong>10</strong> 000<br />
årston. Steg två avser 200 000 ton om året. Genom att använda<br />
RT-flis och annat lämpligt avfallsbränsle kan Stora Enso fasa ut<br />
torv och minska användningen av fossilt bränsle. Samtidigt frigörs<br />
biobränsle till användare som saknar de förutsättningar som Bruket<br />
har att förbränna avfall i sina pannor.<br />
Sedan Stora Enso började elda RT-flis i de två pannorna har<br />
utsläppen av fossilt koldioxid mer än halverats.<br />
Ur artikel i Hallandsposten (ober lib) 2012-<strong>10</strong>-04<br />
Matavfallsmaskin i Halmstads hamn<br />
sorterar bort plasten från maten<br />
2016 ska minst 40 procent av matavfallet från hushåll kunna användas<br />
till biogas. Men i Halmstad har man redan en anläggning<br />
som tar emot matförpackningar och skiljer ut matavfallet som<br />
processas till biogas.<br />
Halmstad Energi och Miljö har i hamnen byggt en matavfallsanläggning<br />
för <strong>10</strong> miljoner kronor, där det är möjligt att skilja plasten<br />
från matförpackningen.<br />
Syftet med maskinen är att ta bort plasten från matavfall som<br />
till exempel gurka, yoghurt och fil, och bearbeta det till en massa<br />
som kan användas direkt i en biogasanläggning.<br />
Genom den nya anläggningen ska man kunna ta emot och sortera<br />
ut matavfall från både skolkök, restauranger, affärer och grossister.<br />
Anläggningen i hamnen har en kapacitet på <strong>10</strong> 000 ton om året.<br />
Ur artikel i Laholms Tidning (pol obund) 2012-<strong>10</strong>-16<br />
SKÅNE LäN<br />
Lyckad fjärrvärmesatsning i Glimåkra<br />
Vinter och kyla närmar sig – och då får en rad fastigheter sin värme<br />
från den nya fjärrvärmecentralen på Enegatan.<br />
23<br />
– Vi ska ha igång flispannan så snart som möjligt, säger Sven<br />
Persson, delägare i Glimåkra Biovärme AB.<br />
Hittarps handelsträdgård, Glimek, Västergård, Medvind och<br />
Solglimman är redan inkopplade.<br />
I början av oktober ansluter Glimåkraskolan, folkhögskolan<br />
och Glimåkra åkeri.<br />
– Det var jättebra för projektet att få med folkhögskolan och<br />
det innebär att de får in bredband samtidigt nu när vi är igång och<br />
gräver, säger Sven Persson.<br />
Ur artikel i Västerbygden 2012-09-21<br />
Klart för biogas i Brålanda<br />
I höst ska det gå att tanka fordonsgas i Brålanda och nu erbjuds<br />
allmänheten att teckna förlagsinsatser.<br />
Den första biogasanläggningen började producera gas i augusti<br />
och provkörs för fullt.<br />
Det är Gunnar Gustafsson på Bergungen i Erikstad som kört<br />
igång rötkammaren. Uppgraderingsanläggningen för att rena gasen<br />
till fordonsgas drivs av Biogas Brålanda AB, och gasledningarna<br />
mellan Bergungen och Brålanda ligger klara att användas.<br />
– I första hand ska biogasen gå till fordonsbränsle vid tankstationen<br />
i Brålanda, men även Dahlbergs slakteri kommer att byta<br />
ut olja mot biogas, säger Gunnar Gustafsson.<br />
Ytterligare tre biogasanläggningar är under uppbyggnad och<br />
kommer att producera gas senare i höst.<br />
Ur artikel i Västerbygden 2012-09-21<br />
Fredrik satsade på fliseldad tork<br />
– Jag har fått en bra torklösning till en rimlig peng. Det säger Fredrik<br />
Sassner, lantbrukare på Sassarps gård utanför Löberöd i Skåne,<br />
efter en säsong med sin fliseldade spannmålstork.<br />
Inför årets skörd tog Fredrik i bruk en ny torkanläggning eldad<br />
med en biobränslepanna. Han valde att kombinera en dubbel satstork<br />
från Tornum med en varmluftspanna på 400 kW från Antti.<br />
Efter att ha torkat omkring 1 500 ton raps, råg och vete i anläggningen<br />
är Fredrik Sassner nöjd. Hela investeringen i tork och<br />
panna gick lös på 2,5 miljoner kronor, ungefär 500 000 kronor mer<br />
än vad det skulle ha kostat med en oljepanna.<br />
Investeringsstödet täckte 30 procent av kostnaden. För att få<br />
stödet var det ett krav att anläggningen skulle eldas med biobränsle<br />
och valet stod mellan att elda rapsolja i en alloljebrännare eller<br />
fliseldning. Det blev flis. Gården har ett tiotal hektar skog.<br />
Ur artikel i Lantmannen 2012-<strong>10</strong>-11<br />
400 jobbar på Örtoftaverket<br />
Nu går arbetet med Örtoftaverket in i en ny fas. Det är nämligen<br />
dags för kraftvärmepannan att monteras, vilket kräver en arbetsstyrka<br />
på 400 personer.<br />
Det biobränsleeldade kraftvärmeverket i Örtofta, som byggs av<br />
Lunds Energikoncernen, går nu in i sin andra fas.<br />
– När vi tog det första spadtaget i mars såg vi hela tiden detta<br />
datum framför oss, då det var dags att börja montera pannan. Och<br />
nu är vi där, säger projektchefen Richard Bengtsson.<br />
Som en symbolisk handling lämnade han på måndagen över en<br />
stafettpinne till Christer Olsson från Foster Wheeler Energi AB, som<br />
ansvarar för monteringen av den specialbeställda kraftvärmepannan.<br />
Ur artikel i Skånska Dagbladet (c) 2012-<strong>10</strong>-22