Den Nya Världen inför 2000-talet
Den Nya Världen inför 2000-talet
Den Nya Världen inför 2000-talet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
örjades 450 års engelsk dominans av världshaven. Det var Spanien och Portugal som<br />
upptäckte och plundrade <strong>Den</strong> <strong>Nya</strong> <strong>Världen</strong>. Det var Holland, Frankrike och främst England<br />
som kolonialiserade den. I många fall skedde detta inte frivilligt då det var politiska och<br />
religiösa oliktänkande samt förvisade brottslingar som tillhörde den första vågen emigranter.<br />
Men från handelsstationer, straffkolonier och experiment samhällen så växte nya nationer<br />
fram. Civilisationens Kärna hade slagit rot på en ny kontinent. 1607 grundades Jamestown i<br />
Virginia och 1620 anlände de landsflyktiga engelska pilgrimmerna i Massachusetts. 1629<br />
följdes dessa av en grupp puritaner som grundlade Boston. 1638 bodde 25000 människor i<br />
kolonin och John Harward donerade sitt biblotek och sitt namn till det som skulle bli världens<br />
mest respekterade universitet.<br />
1600 grundades det brittiska ostindiska kompaniet och detta påbörjade erövringen av<br />
Indien. Under 1600 <strong>talet</strong> inrättades tre stora handelsstationer i Bombay, Madras och Calcutta.<br />
Med Indien som utgångspunkt fortsatte den engelska expansionen mot öster. Portugiserna<br />
hade nått Kina redan 1514 men handeln var begränsad till dess det ostindiska kompaniet<br />
under senare hälften av 1600 <strong>talet</strong> beviljades att handla på flera kinesiska hamnar. Då<br />
engelsmännen inte var benägna att handla med guld så påbörjades en annan handel som idag<br />
betecknas som kriminell. Opium odlades i Indien och smugglades på engelska skepp in i Kina.<br />
När kineserna krävde stopp för denna handel så resulterade detta i det första opiumkriget<br />
1840-42 då britterna enkelt besegrade kineserna. Efter det andra opiumkriget 1858-1860<br />
tvingades kineserna att legalisera opiumhandeln och i slutet på århundradet hade Kina delats<br />
upp i olika intresse sfärer av Japan och de europeiska stormakterna.<br />
I och med att Portugals, Spaniens och sedan Hollands inflytande minskade blev det<br />
Frankrike och England som konkurrerade om makten både i Europa och i de nyupptäckta<br />
världarna i Amerika, Asien och senare Afrika. detta ledde till flera krig som omfattade allt<br />
större del av världen. Vid spanska tronföljdskriget 1701-13 förlorade Frankrike delar av<br />
Kanada till England. Vid 7 årskriget 1756-63 besegrades fransmännen både i Quebec Kanada<br />
och i Indien. Efter freden i Paris 1763 så kontrollerade England Indien och Nordamerika men<br />
ännu viktigare världshaven och därmed världshandeln. Utan att betona någon orsak och<br />
verkan så var det efter denna seger den industriella revolutionen inleddes i England.<br />
Både en annan parallell filosofisk, politisk och vetenskaplig utveckling hade föregått<br />
industrialismen i England. John Locke förordade maktdelning och hade förberett<br />
parlementarismens <strong>inför</strong>ande. Slutligen så förändrade Isac Newton (1642-1727) för alltid<br />
vetenskapen och påbörjade den revolution av vetandet som ledde till allt fler upptäckter och<br />
uppfinningar över hela Europa. Matematiken, kemin, fysiken och biologin revolutionerades.<br />
Och det blev i England detta nya vetande översattes i teknik. På 1760 <strong>talet</strong> ledde flera<br />
engelska uppfinningar till att textilproduktionen kunde mekaniseras. Men ännu viktigare så<br />
uppfann eller i varje fall fulländade James Watt 1769 ångmaskinen. <strong>Nya</strong> produktionsmetoder<br />
för stål gjorde att England från 1770 till 1861 ökade produktionen från 50 000 till 3.8<br />
miljoner ton medan kol produktionen ökade från 6 till 57 miljoner ton. Samtidigt<br />
tredubblades folkmängden där nya industristäder som Birmingham, Manchester och<br />
Newcastle växte fram.<br />
Kanske är just 1800-<strong>talet</strong>s England ett bra exempel på hur civilisationens utveckling är<br />
en mångsidig process av många ömsesidigt beroende faktorer. De filosofiska, vetenskapliga,<br />
ekonomiska och politiska förändringarna resulterade i andra filosofiska, vetenskapliga,<br />
ekonomiska och politiska förändringar i en ständig spiral. <strong>Den</strong> ökade rikedomen gav samtidigt<br />
en ökad fattigdom. Nedsmutsade industristäder med barnarbetare, sjukdomar och prostitution<br />
följde med utvecklingen. Förbättrad teknik gav ökad strukturell arbetslöshet redan på 1800<strong>talet</strong>.<br />
Övervinster och nyrika finanshajar gav i kontrast upphov till nya filosofiska inriktningar<br />
där Marx och Engels uppmärksammade denna sociala misär med sin nya arbetarklass. På<br />
77