Den Nya Världen inför 2000-talet
Den Nya Världen inför 2000-talet
Den Nya Världen inför 2000-talet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
"Medborgarandan eller civiliteten som det numera ofta heter -löses<br />
upp." Det finns inte längre någon solidaritet konstaterar Johnson. I samma<br />
nummer av DN så kommenteras det amerikanska kongressvalet av Kurt<br />
Mälerstedt som "Dråpslag mot USA:s fattiga." <strong>Den</strong> mörkblå republikanska<br />
majoritet som nu tillträder förbereder att lösa upp det redan bristfälliga<br />
sociala skyddsnät som finns som matkuponger, hjälp till ensamma mödrar<br />
och andra socialbidrag. Men denna demokratiskt valda kongress borde ju<br />
spegla det amerikanska folkets vilja och är denna att ytterligare dela upp<br />
USA i en fattigare majoritet och en rikare minoritet, så ske din vilja. "Vi får<br />
den regering vi förtjänar". DN 25 november redovisar under en artikel "Vem<br />
är den typiske republikanen?" att<br />
"denne är man, vit, gift och mellan 30 och 44 år. han bor i mellanvästern<br />
eller i någon av sydstaterna. Han har gått på college, men inte tagit någon<br />
universitets examen. Han anser att hans levnadsstandard förämrats, och att<br />
han tjänar över 50 000 dollar per år."<br />
Men då ställer man sig den frågan att hur kan denna kategeri som<br />
knappast är någon majoritet avgöra valet. Svaret blir då att de ekomiskt<br />
svaga grupperna inte röstade. Som Per Ahlin säger i DN: De stannade<br />
hemma, och in i kongressen stormade vita män som vill förbjuda aborter,<br />
stoppa allt brottsförebyggande arbete, skärpa straffen och skära i<br />
socialbidragen. Nästan 2/3 av de röstberättigade amerikanerna valde att inte<br />
rösta. Och detta är en mycket viktig fråga som berör hela vår demokrati,<br />
varför röstade de inte?<br />
Det borde vara denna fundamentala fråga som diskuterades i media.<br />
Varför anser upp till 2/3 av amerikanarna att det inte lönar sig att rösta långt<br />
mindre engagera sig i samhällsfrågor. Det svar som nu har framförts är<br />
väljarnas trötthet på Washingtons isolerade etablisimang som i andra länder<br />
visats som ett liknande "politiker förakt". Time 21 november 1994 har<br />
omslags rubriken "Storm over America" där väljarnas "dom" över det<br />
politiska etablisimanget i USA jämföres med både jordskalv och väckning.<br />
En annan fråga är varför drygt hälften av den tredjedel som röstade valde en<br />
något mer mörkblå rebublikansk konservatism. Några har försökt att få detta<br />
som framstå som något slags progressivt steg mot något nytt och lyckats så<br />
bra att många tror det. Men det är i själva verket samma gamla Reaganism<br />
som återkommer vilken i sin tur är en återgång till 1800-<strong>talet</strong>s låt-gåkapitalism<br />
där de "nya" republikanerna i många fall är både gamla och<br />
auktoritära. Sänkta skatter för de som redan har höga löner, minskat stöd till<br />
fattiga, sjuka och arbetslösa och privatisering/kommersialisering av allt mer<br />
samhällstjänster är knappast någon nyutveckling mot en gemensam framtid<br />
utan att gå tillbaka till 1800-<strong>talet</strong>s värld. Och det är knappast att <strong>inför</strong>a<br />
någon förbättrad demokrati med verkligt inflytande för alla.<br />
Men det är en demokratiskt vald folkförsamling där alla har haft<br />
möjlighet att rösta. Så återigen vad är det som får oss människor att "välja<br />
sida". Och i en värld där idéologierna är döda vad finns egentligen att välja<br />
mellan. I vår västerländska civilisation har detta under vårt århundrade varit<br />
en politisk process inom den demokratiska demokratins ram som innefattat<br />
många delar. Detta är först och främst våra grundläggande värderingar som<br />
143