Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
66 Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter<br />
texten behandlar den avbildade. Rubriken har dessutom ofta en anknytning till<br />
bilden när det gäller inledande bilder. I det här fallet har den ryske ledaren citerats<br />
(ex. 7), och när vi ser på bilden, ger den en känsla av att det är just denna<br />
avgörande mening som han säger medan han har blivit fotograferad. Även om vi<br />
gott och väl vet hur Vladimir Putin ser ut ger bilden något ”nytt” som är<br />
utmärkande för situationen i fråga (se Salo 1994: 24).<br />
Exempel (7)<br />
”Vår BNP ska dubblas på sex år.” (SvD 27.5.2004.)<br />
Om personbilden är aktuell i den mån att den har tagits på ort och ställe, i den<br />
situation som nyheten behandlar, kan den anses vara en riktig nyhetsbild. Då har<br />
läsarna en möjlighet att utnyttja den ”firstness-upplevelse” som bilden väcker och<br />
genom att fästa uppmärksamhet på å ena sidan miner och gester, å andra sidan på<br />
klädsel och andra detaljer hos den avbildade personen kan man finna ytterligare<br />
betydelser med avseende på nyhetstemat. Salo (1994: 24) tar upp denna<br />
personbildens psykologiska och sociologiska tradition som strävar efter att visa<br />
den avbildade personens inre respektive yttre väsen. Enligt henne är<br />
uttrycksfullhet ett utmärkt effektmedel som man skulle kunna utnyttja mer i<br />
pressen. Samma effekt nås dock inte enligt min åsikt med de frimärksstora<br />
passfoton som inte visar något annat än ansiktet och en ytterst liten del av<br />
överkroppen. De förekommer oftast utan bildtext (högst har personens namn<br />
angetts under bilden) och utan information om fotografen eller bildagenturen. I<br />
regel skulle betydelsen av sådana fotografier kunna anses begränsa sig till att<br />
fungera som ren rekvisita, men i all sin enkelhet kan de ändå inleda läsaren i<br />
ämnesområdet, även om de inte är tagna i situationen i fråga.<br />
Lite mer problematiskt blir det om personen på bilden har uttalat sig i en viss<br />
fråga som behandlas i artikeln och på grund av detta fått sin bild publicerad.<br />
Sådana här fotografier kan anses vara antydande bilder (jfr ovan). Eftersom<br />
bilden har ett metonymiskt samband med artikeltemat, är det mycket svårt för<br />
läsaren att på basis av illustrationen veta vad nyheten handlar om. Den första<br />
reaktionen torde vara, att artikeln behandlar personen ifråga. Ett exempel på detta<br />
är en artikel (SvD 2.5.2004) som handlar om de mänskliga rättigheterna och<br />
organisationen Human Rights Watch. Artikeln är illustrerad med en stor bild på<br />
fyra spalter som föreställer Kenneth Roths ansikte (bild 11). Den här mannen,<br />
som säkert inte så många känner, ansluter sig till temat genom att han fungerar<br />
som chef för organisationen och presenterar dess principer i artikeln. På<br />
denotationsplanet ger bilden knappast mer än information om den avbildades<br />
utseende, men på konnotationsnivå kan fotografier av den här typen associera till<br />
viktiga, vetenskapliga eller samhälleliga frågor och ge en antydan om att ”här har