Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 237<br />
vetenskapsteoretiska resonemang som hör till hennes egen hypotes. En explicit<br />
språklig formulering av hypotesen, lik den som finns i de övriga hypoteserna,<br />
skulle ha underlättat användningen av hypotesen i fortsättningen, i synnerhet<br />
eftersom författaren upprepade gånger hänvisar till sammanhangshypotesen<br />
senare i avhandlingen.<br />
Materialet för avhandlingen presenteras i kapitel 3. Valet av artikelgenren<br />
motiveras bl.a. med att längden är hanterbar, vilket troligen inte är den<br />
intressantaste motiveringen forskaren har tänkt sig (s. 51). De övriga<br />
motiveringarna som gäller den centrala roll som denna genre intar i vetenskapen<br />
skulle ha varit tillräckliga motiveringar. Valet av vetenskapsområden har<br />
Breivega motiverat med egna underavsnitt, vilka utvecklar den vetenskapsteoretiska<br />
ramen som hon presenterat i sammanhangshypotesen. Breivega har<br />
alltså valt att studera medicin, historia och språkvetenskap. Trots goda<br />
motiveringar (t.ex. s. 57) kan man fråga sig om inte två vetenskapsområden, ett<br />
naturvetenskapligt och ett humanistiskt, skulle ha utgjort en tillräcklig utmaning<br />
för en manuell analys. Breivegas undersökningsmaterial består av två delar: av en<br />
större korpus artiklar (30) och ett urval (6) ur denna korpus som undersökts<br />
närmare. Materialets representativitet diskuteras utförligt av Breivega. Hon kunde<br />
emellertid ha tagit ännu starkare ställning till vetenskaplighetsgraden hos<br />
vetenskapliga texter skrivna på norska jämfört med motsvarande texter som<br />
norska forskare skriver på engelska, i synnerhet när det gäller medicin där<br />
forskningsrapporter oftast skrivs på engelska. Ytterligare en fråga om<br />
representativitet gäller valet av det material som granskas närmare, bl.a. kan man<br />
fråga sig hur representativ en lingvistisk text som följer en ”naturvetenskaplig”<br />
struktur och är experimentell är och hur bra en experimentell artikel representerar<br />
vetenskapliga artiklar inom området medicin.<br />
I kapitel 4 presenterar Breivega begreppet ’superstruktur’ och sätter in den i<br />
textteoretisk kontext genom att definiera några centrala textlingvistiska begrepp.<br />
Som utgångspunkt för sin syn på superstruktur har Breivega valt fyra forskare<br />
(van Dijk, Hoey, Tirkkonen-Condit och Adam) och deras modeller. Alla dessa<br />
forskare har använt begreppet ’superstruktur’ med något varierande begreppsinnehåll<br />
och syfte. De olika forskarnas bidrag har beskrivits utförligt och<br />
diskuterats kritiskt, vilket är en förtjänst i arbetet. Breivega har lyckats utmärkt i<br />
att lotsa sig genom den förvirrande begreppsmångfalden som råder inom textforskning<br />
idag. Hon har fört samman generella och teoretiska modeller (van Dijk,<br />
Adam) med empiriska modeller från olika forskningsinriktningar (diskursanalys<br />
och översättningsteori). I synnerhet presentationen av Adams teori är ett<br />
välkommet tillägg till den engelskdominerade diskursforskningen.