Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
236 Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter<br />
Ytterligare en viktig distinktion i Breivegas syfte är att hon trots sitt intresse för<br />
det argumentativa vill ge en mera generell beskrivning av textstrukturer där man<br />
tar hänsyn till samspelet mellan olika superstrukturer. Hon gör alltså en skillnad<br />
mellan argumenterande som struktur och argumentation som funktion.<br />
Författaren motiverar sitt val av forskningsproblem med att det finns få<br />
undersökningar om norska som vetenskapsspråk. Som en annan motivering för<br />
just valet av vetenskapliga texter som undersökningsobjekt anger författaren den<br />
akademiska skrivkulturens makt över den kulturella självförståelsen.<br />
Breivegas undersökning hör till en väletablerad forskningstradition och hennes<br />
frågeställningar är motiverade. I en värld där vetenskapen domineras av<br />
användningen av engelskan är det välkommet att en forskare åtar sig att granska<br />
vetenskapliga textstrukturer som har sin grund i den egna kulturen och det egna<br />
språket, detta trots att dessa under alla tider har stått under internationellt<br />
inflytande från olika håll.<br />
Breivega inleder sin avhandling med bakgrundsinformation och motiveringar som<br />
följs av syftet för avhandlingen och hypoteser. Denna strukturering är genomtänkt<br />
och visar hänsyn till läsaren. I inledningen presenterar Breivega också preliminärt<br />
de centrala begreppen i sin avhandling. Dessa presenteras mera ingående i senare<br />
kapitel. Av de mest centrala begreppen ägnas begreppet ’superstruktur’ mest<br />
utrymme (ett eget avsnitt i inledningen) och det definieras som en överordnad<br />
funktionell nivå i texter som uppfyller en viss funktion i texten eller i en del av<br />
texten (s. 4). Begreppet ’argumentation’ och i synnerhet det därtill hörande<br />
begreppet ’argumentationsstrategi’ definieras däremot inte lika utförligt i<br />
inledningen och preciseras inte ordentligt senare heller. Läsaren får dock veta att<br />
texter är argumenterande eftersom de förutom att de refererar och förklarar data,<br />
metoder och resultat även legitimerar val, argumenterar för tolkningar och<br />
beskriver sin position i förhållande till annan forskning (s. 3). I början är detta<br />
något problematiskt, eftersom begreppet ’argumentationsstrategier’ används flera<br />
gånger i inledningen, bl.a. i formuleringen av avhandlingens syfte.<br />
I kapitel 2 redogör Breivega förtjänstfullt för tidigare forskning i vetenskapliga<br />
artiklar. Ett speciellt intressant grepp visar hon i beskrivningen av textnormer och<br />
humanistisk diskurspraxis. Kapitlet avslutas med detaljerade hypoteser som<br />
baserar sig på tidigare forskning samt en sammanfattande sammanhangshypotes.<br />
Sammanhangshypotesen beskriver de grundläggande skillnaderna mellan<br />
naturvetenskap och humaniora. Enligt Breivega utgör sammanhangshypotesen en<br />
överordnad kontextuell ram för hela undersökningen. En explicit språklig<br />
formulering av sammanhangshypotesen saknas emellertid i framställningen och<br />
det blir således svårt att veta vilka delar av Breivegas utförliga redogörelse över