Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 169<br />
Enligt SAG (1999: 685) förekommer dock uppmaningar även i vissa skriftliga<br />
texttyper (t.ex. anvisningar) även om förutsättningarna för uppmaningar ofta inte<br />
är uppfyllda: läsaren är inte alltid definierad för skribenten som inte heller kan<br />
veta på förhand i vilken situation texten kommer att läsas. I min undersökning är<br />
målgrupperna för texterna klart avgränsade eftersom inga utomstående har<br />
tillgång till intranät. Det är också sannolikt att texterna läses på arbetsplatsen och<br />
det ligger i alla deltagares intresse, sändarnas och mottagarnas, att direktiven<br />
efterföljs.<br />
Bruket av imperativ<br />
Till en början räknade jag hur vanligt bruket av imperativ och tilltal med du är i<br />
materialet för att kontrollera om det eventuellt var just det som gjorde att Ftexterna<br />
i mitt tycke verkar mer handlingsorienterade än S-texterna. Om man<br />
dock jämför tabellerna 1 och 2, ser man att imperativet är nästan lika vanligt (67)<br />
i S- och (62) F-texterna men att bruket av imperativ i olika sammanhang (i länkar,<br />
i löptext eller inom parentes) varierar.<br />
Enligt tabellerna 1 och 2 är fördelningen av imperativförekomsterna i S-texterna<br />
jämnare än i F-texterna. Imperativen förekommer i S-texterna som länkangivelser,<br />
i huvudsatser i löpande text samt inom parentes. Tabell 2 visar<br />
däremot att bruket av imperativ i F-texterna är mycket entydigt. Det gäller enbart<br />
huvudsatser i löptext.<br />
I S-texterna ingår imperativet ofta i själva länken: Klicka här för att läsa mer. Det<br />
kan förekomma även före länken: Se XX eller med preposition Se i XX. Texter<br />
från olika avdelningar har olika kodare och även olika delar av de enskilda<br />
texterna kan ha olika kodare och enbart detta kan vara orsaken till skillnaderna i<br />
sätten att länkmarkera S-texterna. Jag kommer att granska detta noggrannare med<br />
hjälp av kompletterande intervjuer.<br />
F-texterna saknar explicita imperativ i länkar. Avsaknaden kan ha två orsaker som<br />
delvis överlappar varandra. Det hierarkiska systemet i intranät är annorlunda i<br />
Finland. F-texterna har nästan enbart rubresser, dvs. förteckningar med länkar<br />
över sidans innehåll. Rubresserna är rubriker som kan bestå av enskilda ord eller<br />
hela satser. Om en länk görs i löpande F-text, är den formulerad så att den ingår i<br />
texten. Vid hänvisningar till t.ex. pdf-filer förekommer enbart det deiktiska här<br />
som länk utan imperativ.