Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
162 Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter<br />
texterna. I historia är skillnaden klar, den genomsnittliga meningslängden i det<br />
vetenskapliga materialet är 20,0 när det i det populärvetenskapliga materialet är<br />
18,1. I juridik är skillnaden däremot liten och de populärvetenskapliga texterna<br />
har en aning längre meningar än de vetenskapliga texterna, 15,5 respektive 14,9.<br />
De två vanligaste meningstyperna är desamma i alla texter som vi undersökt, dvs.<br />
en enkel huvudsats och kombinationen huvudsats + bisats. I det historievetenskapliga<br />
materialet hittade vi skillnader mellan vetenskapliga och populärvetenskapliga<br />
texter i fråga om de två vanligaste meningstyperna, men i det<br />
juridiska materialet skiljer genrerna sig inte från varandra i detta avseende. Om vi<br />
jämför användningen av bisatsinskotten, som för sin del försvårar läsningen, visar<br />
det sig att det juridiska materialet är svårare än det historievetenskapliga<br />
materialet.<br />
Vår analys av andelen långa ord visar att det juridiska materialet innehåller fler<br />
långa ord än det historievetenskapliga materialet oavsett genren. För juridikens<br />
del finns det inga skillnader mellan genrerna, medan man i vetenskapliga texter i<br />
historia använder fler långa ord än i populärvetenskapliga texter.<br />
Två läsbarhetsmätare som vi använt ger oss liknande resultat. Både i fråga om lix<br />
och LOM är det vetenskapliga materialet i historia det svåraste och det populärvetenskapliga<br />
materialet i historia det lättaste. De vetenskapliga och populärvetenskapliga<br />
texterna i juridik hamnar mellan historietexterna och ger nästan<br />
samma lix- och LOM-värden.<br />
Det faktum att den vetenskapliga och den populärvetenskapliga texten i juridik<br />
visar så små differenser, förklaras kanske av att samma skribent står bakom de<br />
båda texterna. Det verkar också vara så, att fastän texterna är av olika<br />
specialiseringsgrader, syns detta inte i vår analys.<br />
Efter att ha analyserat språket i vårt material kan vi dock konstatera att de<br />
metoder som vi använt inte räcker till om man vill få en verklig bild av hurdana<br />
texter de aktuella texterna är. Den text som metoderna visar vara den svåraste<br />
varierar. I vissa fall är populärvetenskapliga texter svårare än motsvarande<br />
vetenskapliga varianter vilket tyder på att de metoder vi använt ger en<br />
missvisande bild av hela materialet. För att komma närmare sanningen ur språklig<br />
synvinkel skulle det vara intressant att studera till exempel hurdana långa ord man<br />
använder och också användningen av satsförkortningar och elliptiska satser.