Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 157<br />
mellan vetenskap och populärvetenskap är så små och historia har klart längre<br />
meningar än juridik.<br />
För det första kan man konstatera att det historievetenskapliga materialet har klart<br />
längre meningar än det juridiska materialet oavsett genre. Hur som helst är de här<br />
siffrorna ändå lägre än de som till exempel Puuronen med flera (1993: 238) har<br />
fått för fackområdet fysik. Enligt deras undersökning är meningslängden mellan<br />
20 och 23 ord i vetenskapliga respektive populärvetenskapliga texter. Melander<br />
(1987: 112, 114) som har undersökt humanistiska, samhällsvetenskapliga och<br />
naturvetenskapliga texter har fått 20,5 som den genomsnittliga meningslängden<br />
för vetenskapliga texter och 17,3 för populärvetenskapliga texter. För juridisk<br />
vetenskaplig text har Nordman (1992: 32) fått 21,5 som den genomsnittliga<br />
meningslängden. Jämfört med de andra ämnesområdena som Nordman haft med i<br />
sin undersökning (ekonomi, elteknik, datateknik, elteknik, kommunikationsvetenskaper,<br />
lingvistik) har just juridik de längsta meningarna. De siffror som vi<br />
fått för juridiska texter står nära dem som man brukar ha i bruksprosa där<br />
Westman (1974: 56) har fått 14,4 som den genomsnittliga meningslängden.<br />
För det andra skulle man vänta sig att meningarna i de vetenskapliga texterna i<br />
genomsnitt är längre än i de populärvetenskapliga texterna. Som man kan se i<br />
tabell 1, blir meningarna kortare när man populariserar historia men längre när<br />
man populariserar juridik. Skillnaderna är dock inte stora. För juridikens del är<br />
det värt att minnas att både den vetenskapliga och den populärvetenskapliga<br />
texten är skriven av en och samma författare. Likheten kan därför ha individualstilistiska<br />
orsaker.<br />
3.2 Meningsstruktur<br />
Med meningsstruktur menas t.ex. hur meningarna har utformats, om de t.ex.<br />
består av en huvudsats eller av en kombination av huvudsatser och bisatser<br />
(Nordman 1992: 33 ff.). Enligt Nordman (1992: 33) spelar meningsstrukturen<br />
större roll än meningslängden för texternas läsbarhet så att till exempel meningar<br />
med inskott är svårare att ta till sig än meningar utan (se också Platzack 1974).<br />
När vi undersöker meningsstruktur i vårt material räknar vi som satser enbart<br />
fullständiga satser, dvs. satser som innehåller både subjekt och predikat (jfr t.ex.<br />
Andersson 1994: 116). Det betyder att om det finns t.ex. elliptiska satser, räknar<br />
vi att de hör ihop med den huvudsats eller bisats som de är delar av.<br />
Satsförkortningar betraktar vi också som delar av deras modersatser.<br />
Meningsstrukturen i det historievetenskapliga materialet räknar vi nu av praktiska<br />
skäl på basis av ett mindre material, sammanlagt ca 3 500 ord (1 750 per genre). I<br />
det vetenskapliga materialet innehåller 1 750 ord 88 meningar och i det