Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 141<br />
att fånga uppmärksamhet (t.ex. genom en hälsning eller samtalssignal)<br />
att framkalla välvilja (t.ex. genom vädjan till studenternas kunskapsvärld)<br />
att motivera för inlärning (t.ex. genom att ställa retoriska eller direkta<br />
frågor).<br />
Förutsättningarna för att uppnå målen är inte lika i alla situationer. Ju större<br />
rummet och publiken är, desto svårare är det att fånga allas uppmärksamhet på en<br />
gång. Att utföra praktiska angelägenheter, såsom utskicket av en namnlista, kan<br />
också störa koherensen. För en fungerande inledning gäller säkert i sådana<br />
situationer att läraren erbjuder någon typ av sammanfattning av inledningen efter<br />
att lektionen på riktigt kommit igång.<br />
För studenterna är det bra att föreläsningen omedelbart placeras i kurssammanhanget.<br />
För läraren är det bra att ta reda på studenternas förhandskunskaper<br />
i och -uppfattningar om ämnet. Detta kan också göras kreativt så att<br />
studenternas svar på inledande kunskapsfrågor används som resurs för en vidare<br />
strukturering av innehållet i föreläsningen.<br />
<strong>Språk</strong>et i de studerade föreläsningarna är ledigt men samtidigt lärt, långa och<br />
komplexa strukturer är få och syntaxen är nära samtalsspråket. Framtoningen är<br />
inte utpräglat interaktiv i så måtto att studenterna skulle inviteras till en direkt<br />
dialog, men det förekommer rikligt med kontaktskapande signaler. Kroppsspråket<br />
ger i likhet med det verbala språket ett lugnt och samlat intryck. Lärarna finner i<br />
allmänhet en samlad grundposition redan under den första minuten. Gester<br />
används effektfullt för markering och betoning av innehållet i det som sägs. I<br />
ögonkontakten med publiken finns variation, som delvis kan vara bunden med<br />
föreläsningssalens storlek. Något paradoxalt tycks det finnas mindre ögonkontakt<br />
i mindre rum.<br />
I en verklighet där lektionen varar i 90 minuter och kursen pågår i t.ex. fjorton<br />
veckor kan fixeringen vid den första minuten och första träffen te sig<br />
oproportionerlig. Men det är också så att en kurs såväl som en lektion består av en<br />
serie första minuter, av nya träffar och av nya öppningar på konkret<br />
verksamhetsplan. Vår sammanfattade uppfattning av den första minuten på en<br />
föreläsning är att den utgör ett krävande passus i framförandet. Den präglas av<br />
mycket samtidighet i aktiviteter såväl på praktisk som på kommunikativ nivå. En<br />
större medvetenhet om dessa krav kan leda till en förbättrad kvalitet på<br />
undervisningen, eftersom det intryck som uppstår i början blir vägledande för hur<br />
resten av lektionen uppfattas, i en växelverkan mellan läraren och studenterna.