Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
4 Avslutning<br />
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 109<br />
Förhoppningsvis har undersökningen visat att musikerslang, liksom slang inom<br />
andra yrkeskategorier än musikernas, är ett intressant område för språkvetenskaplig<br />
forskning. Avslutningsvis vill jag därför peka på några delområden<br />
som vore väl värda att utforska.<br />
Den här studien gäller musikerslangens uttryckssida (se avsnitt 1.4 ovan), och det<br />
vore intressant att fortsätta med en undersökning av begreppssystem i materialet. I<br />
ett antal fall anger olika källor olika betydelse(r) till en och samma fackslangterm.<br />
Detta gäller bland annat instrumentbenämningarna lur, horn och snork i avsnitt<br />
2.2.1 ovan. En studie av begreppssystem bland fackslangtermer kan även relateras<br />
till begreppssystem som avspeglar sig i de motsvarande facktermerna, i just det<br />
här fallet facktermer för mässingsblåsinstrument alternativt bleckblåsinstrument<br />
(jfr Nilsson 2001 [www]). I materialet finns också exempel på flera fackslangtermer<br />
som används för ett och samma begrepp liksom på en och samma<br />
fackslangterm som används för flera begrepp. Exempel är dragsnork och<br />
slirsnork för ’trombon’, ’dragbasun’ respektive låda för ’gitarr’, ’piano’ och<br />
’instrumentfodral’. Det finns dock svårigheter med sådana studier av begreppssystem.<br />
Fackterminologier inom olika områden är (mer eller mindre) systematiskt<br />
uppbyggda (jfr Pilke 2000: 31–32), medan uppkomsten av fackslangstermer får<br />
antas vara mer slumpartad (Strömman 1995: 346).<br />
Man kan också ställa frågan hur mycket de lexikala enheterna i materialet faktiskt<br />
används i dag, dvs. i början av tjugohundratalet. Som framgår av avsnitt 1.4 ovan<br />
härrör de lexikala enheterna hämtade från ÅL från slutet av 1930-talet och framåt,<br />
medan de från SvSl uppges vara belagda någon gång från 1930-talet till slutet av<br />
1960-talet. Flertalet lexikala enheter i materialet återfinns i en av dessa källor<br />
eller i båda, medan de lexikala enheter som är belagda i två utnyttjade arbeten<br />
med senare publiceringsår, nämligen NSvSl och ToS, är väsentligt färre (se dock<br />
avsnitt 1.2 ovan om begränsningar hos NSvSl och ToS). Det är fråga om verben<br />
lira och repa i båda källorna samt substantiven kapellborst och kapellis, som<br />
återfinns i ToS. De få lexikala enheterna i NSvSl och ToS talar för att vissa av de<br />
lexikala enheterna i materialet inte används aktivt av yrkesmusiker i dag. Å andra<br />
sidan är just repa och lira belagda i ett antal källor och kapellborst(e) är belagt<br />
hos ÅL, SvSl samt ToS, medan kapellis är unikt för ToS (se bilaga 1 nedan).<br />
Intervjuer med ett större antal informanter, som tillhör olika åldersgrupper, skulle<br />
kunna bidra till att skapa större klarhet i fråga om bruket av de lexikala enheterna<br />
i det undersökta materialet.<br />
Undersökningen är begränsad till slang bland musiker inom militära musikkårer<br />
och civila orkestrar från 1930-talet och framåt (se avsnitt 1.3 ovan). Men det vore