Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
108 Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter<br />
(takten) innebär. I någon mån kan fackslangtermerna också dölja information för<br />
utomstående, även om detta knappast är det primära syftet (jfr Strömman 1995:<br />
345, Brünner 1998: 645, Södergård 2004: 26).<br />
Enligt Strömman (1995: 345–346) har slangen i yrkeslivet inte som primärt syfte<br />
att öka sammanhållningen på en arbetsplats, även om språkbruket kan bidra till att<br />
skapa en känsla av gemenskap mellan människor som är verksamma på samma<br />
arbetsplats. Kotsinas (2003: 25) understryker däremot betydelsen av slang och<br />
slangliknande yrkesspråk som ”blir det kitt som binder ihop oss med den grupp vi<br />
tillhör eller gärna vill tillhöra” (jfr också Bergman 1964: 71). Även Andersson<br />
(1994: 96, 101) betonar språkets betydelse när en anställd vill visa att han eller<br />
hon har en etablerad ställning inom trafikföretaget SL och att han eller hon<br />
behärskar det speciella språkbruket inom företaget.<br />
Beträffande just musikers språkanvändning konstaterar pianisten Charlie Norman<br />
att ”det är en gammal tradition att varje skrå ska ha lite ling[v]istiskt frimureri för<br />
sig” (Norman 1980: 243). I detta sammanhang är det intressant med ÅL:s svar på<br />
frågan hur han och andra yngre musiker i början av sin yrkesbana lärde sig ord<br />
och uttryck: ”Det kom väl automatiskt genom umgänget med likasinnade” (ÅL<br />
2005-08-11). De lexikala enheterna i musikerslangen bör kunna ha en sammanbindande<br />
funktion bland yrkesmännen, även om knappast alla musiker inom<br />
militärmusikkårer och civila orkestrar kände eller känner till samtliga lexikala<br />
enheter. Vissa lexikala enheter i bilaga 1 har belagts i flera källor, t.ex. kagge<br />
’trumma’, ’batteri’ med fyra beläggställen. Andra återfinns i en enda källa, t.ex.<br />
dragskåp ’dragspel’ (ÅL) och ståstånka ’kontrabas’ (SvSl). Inte heller är det så<br />
att alla musiker definierade eller definierar varje lexikal enhet exakt likadant,<br />
något som illustreras med t.ex. bårlärka i avsnitt 2.3.2 ovan.<br />
Generellt sett har slang i arbetslivet inte bara en ”seriös” sida, att underlätta en<br />
effektiv kommunikation om fackområdet mellan fackmän, utan också en mer<br />
skämtsam sida (SvSl s. II, jfr Strömman 1995: 313 med anförd litteratur).<br />
Musikerslangen som den framträder i mitt material innehåller inte bara<br />
fackslangtermer utan även lexikala enheter av mer skämtsam karaktär. Detta visas<br />
mest tydligt i fråga om benämningar på olika musikaliska verk, t.ex. Pelle och<br />
Melle för Pelléas och Mélisande. Men den skämtsamma sidan framträder också<br />
när det gäller lexikala enheter med expanderat betydelseinnehåll, inklusive bildspråk<br />
av olika slag. Några få exempel är verbfraserna käka mässingssoppa, gnida<br />
fårtarm och plåga skinn alternativt plåga kalvskinn samt substantiven storspelman<br />
och hängbjörk.