Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 107<br />
minst lika svår att definiera som normalspråket (jfr Landqvist 2003: 6–7 med<br />
anförd litteratur).<br />
En tillämpning av Anderssons kategorier på mitt material ger följande resultat.<br />
Bland annat verbfraser med underförstådda verbkomplement (Andersson 1994:<br />
99) är exempel på den första kategorin med inskränkt eller specifik betydelse<br />
jämfört med allmänspråket: lira (musik), repa (musikstycken) och slå (takten).<br />
Andra exempel är substantiven lirare ’musiker’ och baxning ’förberedelse för<br />
repetitioner och spelningar’. Den inskränkta betydelsen motiveras pragmatiskt,<br />
eftersom det som är bekant eller underförstått är onödigt att säga (Andersson<br />
1994: 99). I musikerkretsar spelar en lirare musik, inte kort eller fotboll, och<br />
baxning innebär att förbereda för en musikkårs eller orkesters verksamhet, inte att<br />
flytta tunga föremål i allmänhet. Som framgår av avsnitt 3.1 ovan finns det många<br />
exempel på den andra kategorin med expanderat betydelseinnehåll, inklusive<br />
bildliga uttryck, i mitt material. Här kan nämnas några av benämningarna för<br />
olika kategorier av musiker: rörpulare, skinnplågare och tangentkliare, dvs.<br />
’träblåsare’, ’trumslagare’, ’batterist’ och ’pianist’. Som exempel på den tredje<br />
kategorin med avvikande betydelse(r) jämfört med allmänspråket kan nämnas<br />
storspelman, hornboskap och lurblåsare med de respektive betydelserna<br />
’musikdirektör’, ’hornister’, ’blåsorkester’ och ’trumpetare’, ’trombonist’,<br />
’hornist’.<br />
Fackslangtermerna i mitt material ger alltså främst exempel på ett expanderat<br />
betydelseinnehåll jämfört med allmänspråkets ord och uttryck. Men det finns<br />
också fackslangtermer som har ett inskränkt eller mer specificerat betydelseinnehåll.<br />
Likaså finns det fackslangtermer som ger prov på avvikande betydelser<br />
jämfört med allmänspråkets ord och uttryck.<br />
3.4 Lexikala enheter: funktion(er)<br />
Frågan är vilka orsaker det kan finnas till att de lexikala enheterna i materialet har<br />
använts och används. Jag tror inte att det finns en enda orsak utan att flera orsaker<br />
samverkar, delvis beroende på om det är fråga om de lexikala enheterna generellt<br />
eller om fackslangtermerna. Med andra ord har musikerslangen, som den<br />
framträder i mitt material, flera olika funktioner.<br />
Strömman (1995: 345) påpekar att fackslangtermer gör en rationell och ändamålsenlig<br />
kommunikation möjlig och att slang på arbetsplatser är ett uttryck för<br />
språklig ekonomi (se även Södergård 2004: 26). Det är rimligen så att fackslangtermerna<br />
för olika musikaliska aktiviteter, instrument och musiker bidrar till en<br />
effektiv kommunikation inom den aktuella musikkåren eller orkestern. För fackmännen<br />
är det helt klart vad t.ex. verbfraserna sitta in, spela med nötter och slå