Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter 3<br />
åsikt finns det fyra olika semantiska och kognitiva strukturer bland feminina<br />
beteckningar. I artikeln använder jag fyra exempelord som får representera de<br />
fyra olika typerna: lärarinna, grekinna, prästinna och grevinna.<br />
Suffixavledda feminina yrkes- och personbeteckningar anses av många ha<br />
sexistiska konnotationer (se t.ex. Guentherodt et al. 1980). Faktorer som orsakar<br />
detta är semantiska till karaktären. I svenskan har man officiellt ersatt de feminina<br />
beteckningarna med maskulina (neutrala) beteckningar; detta gäller särskilt<br />
yrkesbeteckningar av typ lärarinna (Himanen 1987: 22, <strong>Språk</strong>riktighetsboken<br />
2005: 84). Således är den maskulina och den feminina beteckningen helt<br />
utbytbara med varandra, t.ex. lärarinna – lärare. Många anser att suffixavledda<br />
feminina yrkes- och personbeteckningar borde ersättas med den ändelselösa<br />
formen, eftersom det är likgiltigt för funktionen (t.ex. undervisning) om den<br />
utförs av en man eller en kvinna. Eftersom det är likgiltigt om läraren är en man<br />
eller en kvinna, finns det ingen anledning att använda den feminina formen<br />
lärarinna. Himanen hänvisar till Riber Petersens teori: det finns också fall där den<br />
feminina formen är obligatorisk när det gäller verksamhet som är avhängig av<br />
könet på det sättet att kvinna och man har välavgränsade funktioner i förhållande<br />
till varandra. Sådana beteckningar är enligt Riber Petersen t.ex. elskerinde och<br />
værtinde (sv. älskarinna och värdinna). På grund av den könsavhängiga<br />
funktionen kan således t.ex. beteckningarna älskare och älskarinna inte bytas ut<br />
mot varandra; älskare kan endast syfta på en man. (Himanen 1987: 26.) Det skall<br />
även anmärkas att själva avledningen av en femininform från en maskulinform<br />
implicerar att maskulinum är grundkategori inom genussystemet och fungerar<br />
som semantisk och begreppslig bas; den maskulina formen är oftast ändelselös<br />
och således omarkerad i jämförelse med den mer komplicerade och på det sättet<br />
markerade femininformen (Karlsson 1974: 26).<br />
2 Kognitiv semantik<br />
Innan jag går till principerna för min modifikation av kognitiva språkteorier, är<br />
det viktigt att ta fram några allmänna aspekter om kognitiv semantik, eftersom<br />
denna inriktning inom den semantiska teorin huvudsakligen har format min insyn<br />
på temat. Kognitiv semantik framhäver betydelsen av människans kognitiva<br />
egenskaper i organisationen av språket. Enligt denna teori är betydelserna först<br />
och främst mentala konstruktioner; språkliga uttryck motsvaras således av<br />
kognitiva strukturer (Jackendoff 1990: 109 f.). Kognitiv grammatik förenar<br />
språkvetenskap och kognitiv psykologi (Langacker 1987: 13). Ur psykologins<br />
synvinkel är det möjligt att fråga vad språkets grammatiska struktur avslöjar om