Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
100 Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter<br />
aktiviteterna i avsnitt 2.1 ovan är det alltså material och aktivitetsuttryckande verb<br />
som ligger till grund för fackslangtermerna för de aktuella musikerna.<br />
2.3.7 Musiker som spelar andra instrument<br />
Pianister benämns som tangentkliare. Denna sammansättning ingår inte i SvSl<br />
men däremot frasen klia elfenben (se avsnitt 2.1 ovan).<br />
2.4 Musikaliska verk<br />
En konsert eller en föreställning av en opera eller operett kan vara ett trevligt<br />
avbrott i vardagen för personerna i publiken. Men för musikerna i orkestern är det<br />
fråga om vardag (jfr Beck 1998: 678). Det är en vardag med stora krav på<br />
individerna och kollektivet, men också en vardag med upprepning och monotoni:<br />
det är inte lika roligt att spela den hundrade föreställningen av en och samma<br />
operett som den första (jfr Edström 1996: 11). I detta sammanhang kan man se<br />
yrkesmusikers intresse för att skapa och använda slangbenämningar på<br />
musikstycken, t.ex. Gnället i kapellet för Cryin’ in the Chapel och Jag ser änder<br />
där för I surrender, Dear (SvSl s. I). ÅL konstaterar också att slanguttryck eller<br />
öknamn lätt bildas när verkets namn erbjuder detta och ”[d]et kan vara ett sätt att<br />
motverka ’tristessen’ inför utsikten att ’genomlida’ [spela] kvällens föreställning”<br />
(ÅL 2005-08-11).<br />
Operorna Rigoletto och Don Juan (Don Giovanni) av Verdi respektive Mozart<br />
kallas Rigelotto och Dyngjohan, dvs. sammansättningar av substantiv och<br />
egennamn: rigel + Otto och dyng + Johan. Claude Debussys opera Pelléas och<br />
Mélisande uppträder som Pelle och Melle, medan Richard Wagners Lohengrin är<br />
känd som Lundgren. Operetterna Läderlappen och Paganini av Johann Strauß<br />
d.y. respektive Franz Lehár är kända som Luderläppen alternativt Lädernuppen<br />
och Pagadudu, medan Offenbachs operett Orfeus i underjorden och Lehárs Den<br />
glada änkan kallas Orfeus i underkjolen respektive Den glada ankan. Riccardo<br />
Drigos operett Harlekins miljoner kallas för Hallickens miljoner. Tjajkovskijs<br />
balett Svansjön har den mindre poetiska benämningen Ankdammen och för<br />
Hammerstein och Kerns musikal Teaterbåten används Teaterbråten. Sången<br />
Mattinata, komponerad av Leoncavallo, kallas Mitt i natta, och Carl Neumanns<br />
Pepitamarsch (för övrigt byggd på den spanska folkdansen La Madrilena), som i<br />
Sverige är känd som Värmlands regementes marsch, kallas Värmlandspolkan.<br />
Samtliga dessa avser alltså väl etablerade verk, men traditionen med<br />
slangbenämningar på musikaliska verk lever alltjämt. Ett exempel är en<br />
skämtteckning med detta replikskifte mellan två musiker (Hjalmarsson 2004):