Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Tidskriften Nordiska Språk - Vaasan yliopisto
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
98 Publikationer från Vasa universitet. Forskningsrapporter<br />
2.3.3 Musiker som spelar bleckblåsinstrument<br />
Lurblåsare används om trumpetare, trombonister och hornister men inte om<br />
tubaister, även om de senare också spelar ett mässings- alternativt bleckblåsinstrument.<br />
Trumpetare och hornister har den gemensamma beteckningen<br />
mässingsplågare (även SvSl). Hornisterna i en musikkår eller orkester kan även<br />
betecknas som hornboskap. Denna benämning kan också användas för en blåsorkester<br />
generellt (endast SvSl). Enligt SvSl kan blåsare generellt kallas tutare<br />
och trumpetare kallas trumpisar.<br />
Föga oväntat anger SAOB andra betydelser för lurblåsare och hornboskap än<br />
ÅL: ’person som blåser l. har till uppgift att blåsa i lur’ (L 1210) respektive<br />
’hornbärande boskap; nästan bl. om nötboskap’ (H 1226, hornboskap även i NEO<br />
1). SvSl anger alltså en mer allmän betydelse hos hornboskap än ÅL:<br />
’blåsorkester’ kontra ’hornister’. NEO uppger att verbet tuta är belagt i svenskan<br />
sedan 1596 och kommer av det lågtyska tuten, ’blåsa i horn’, till tut i betydelsen<br />
’lur’, vilket eventuellt är ljudhärmande (NEO 3). Nomen agentis-avledningen<br />
tutare passar in i det här mönstret, medan ellipsen trumpis ger exempel på den så<br />
vanliga -is-ändelsen i svenskt slangspråk (Kotsinas 2003: 223–227).<br />
Som framgår av avsnitt 2.2.1 ovan kan lur användas i betydelsen ’saxofonist’,<br />
men detta till trots kan lurblåsare inte användas om saxofonister. Dessa kallas i<br />
stället saxar eller saxlirare (både även SvSl). Som visas i avsnitt 2.2.1 kan sax<br />
användas också om saxofonister, och det första belägget i SAOB är från 1934 (S<br />
1277).<br />
Benämningen brass(et) är belagd hos SvSl, ÅL och NEO, men källorna anger inte<br />
identisk denotation för brass(et) (se även Nilsson 2001 [www] om brass). Enligt<br />
SvSl kan instrumentbenämningen lurarna i avsnitt 2.2.1 ovan inte bara användas<br />
om blåsinstrument utan även om de aktuella musikerna: blåsarna, brasset. SvSl<br />
meddelar vidare att brasset, som är bildat utifrån engelskans brass ’mässing’, dels<br />
kan användas om blåsarna i en orkester som kollektiv, dels kan användas specifikt<br />
om trumpetsektionen. ÅL specificerar däremot brasset till trumpet- och<br />
trombonsektionen. Till skillnad från SvSl ger NEO en enda betydelse till brass:<br />
’uppsättning (personer som spelar) mässingsblåsinstrument’. Uppslagsordet<br />
används särskilt i jazz-, pop- eller dansorkestrar och betecknas som vardagligt.<br />
Enligt ÅL kan brass(et) dock även användas i symfoniorkestrar och blåsorkestrar.<br />
NEO uppger att brass har använts i svenskan sedan 1934 och ytterst går tillbaka<br />
på det fornengelska bræs, ’metall’ (NEO 1).