Systemvetare - Jusek
Systemvetare - Jusek
Systemvetare - Jusek
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Systemvetare</strong><br />
– utbildning, arbete och lön<br />
Akademikerförbundet<br />
för<br />
jurister, ekono mer,<br />
systemvetare,<br />
personalvetare och<br />
samhällsvetare
2<br />
Om siffrorna i rapporten<br />
Underlaget till rapporten är SCB:s sysselsättningsregister RAMS 2007 och är delvis bearbetat<br />
av SCB men främst av <strong>Jusek</strong>. Fakta om lön och arbetslöshet kommer från <strong>Jusek</strong>s lönestatistik<br />
och arbetsmarknadsundersökning.<br />
Rapporten är producerad under perioden maj−november 2010.<br />
Vanligaste<br />
huvud ämnen är<br />
data- och systemvetenskap<br />
och<br />
informatik
System vetenskap är ett område där samhällsvetenskapliga,<br />
tekniska och naturvetenskapliga<br />
kunskaper kommer till användning.<br />
Systemvetarutbildningar finns på grund-,<br />
avancerad och forskarnivå.<br />
Grundnivån leder till en kandidatexamen<br />
på 180 högskolepoäng (hp) och tar normalt<br />
tre år. Studier på avancerad nivå kan leda<br />
till en magister- eller masterexamen på 60<br />
respektive 120 hp och tar ett respektive två år.<br />
Ganska få har idag en masterexamen, men<br />
det kommer förmodligen att bli vanligare de<br />
kommande åren.<br />
Vanligaste huvudämnen för systemvetare<br />
är data- och systemvetenskap samt<br />
informatik .<br />
Var kan man<br />
utbilda sig till<br />
systemvetare?<br />
Systemvetenskapliga utbildningar finns i<br />
hela Sverige, som kurser och program vid<br />
nästan samtliga lärosäten. Utbild ningarna<br />
har en mängd olika namn och profiler.<br />
Beroende på vad man är intresserad av<br />
kan man välja inriktning mot till exempel<br />
design av informations system, IT, affärssystem<br />
eller webb utveckling.<br />
Olika typer av systemvetenskapliga<br />
utbildningar<br />
Vad gör systemvetare?<br />
<strong>Systemvetare</strong>n är en samhällsvetare som specialiserat<br />
sig på att lösa administrativa problem<br />
med IT och data system som hjälp medel.<br />
System vetenskap är ett område där samhällsvetenskapliga,<br />
tekniska och natur veten skapliga<br />
kunskaper kommer till användning.<br />
Drygt tre av fyra systemvetare arbetar som<br />
systemerare, programmerare eller dataspecialist.<br />
Av de systemvetare som inte har typiska<br />
yrken finns majoriteten i andra kvalificerade<br />
yrken som universitets- och hög skole -<br />
lärare, företags säljare eller organisationsutvecklare.<br />
3
4<br />
Olika roller och inriktningar<br />
Vissa systemvetare har övergripande ansvar<br />
för IT-frågor i en organisation och arbetar<br />
med allt från systemutveckling till säkerhetsfrågor<br />
och strategisk utveckling. Andra är<br />
specialiserade inom ett visst område. Många<br />
systemvetare arbetar som konsulter, vilket<br />
innebär att de utför uppdrag åt flera olika<br />
kunder, ofta i projektform. Projekten kan<br />
sträcka sig från några dagar till flera år.<br />
Systemutvecklare<br />
Som systemutvecklare kan man jobba med<br />
att utveckla nya datasystem samt att förändra<br />
och anpassa befintliga system. Man kan säga<br />
att utvecklaren fungerar som en tolk mellan<br />
användarna och tekniken. Systemutvecklaren<br />
kan delta i hela eller delar av processen när<br />
ett system ska tas fram. Ofta är det flera<br />
personer inblandade som samarbetar för att<br />
genomföra utvecklings processens olika faser.<br />
Programmerare<br />
Programmerare arbetar med att ge datorn de<br />
kommandon som behövs för att ge systemet<br />
de funktioner som beställaren önskar. Ofta<br />
får programmeraren instruktioner från en<br />
systemutvecklare som gjort en behovsanalys<br />
och en kravspecifikation. Programmeraren<br />
avgör i vilken ordning systemet bör byggas<br />
och översätter instruktionerna till programmeringsspråk.<br />
Det finns många olika språk<br />
och programmeraren är ofta specialiserad på<br />
några. Utvecklingen går snabbt framåt och<br />
det är viktigt att ständigt uppdatera sina<br />
kunskaper. Gränsen mellan system utvecklare<br />
och programmerare är flytande och man kan<br />
jobba som båda delarna.<br />
Antalet examinerade har minskat sedan mitten av 2000-talet, eftersom antalet antagna till<br />
systemvetenskapliga utbildningar minskade efter den så kallade IT-kraschen 2001.<br />
Vad händer<br />
efter examen?<br />
Läs mer på<br />
www.jusek.se/<br />
efterexamen
Databasspecialist<br />
Ett annat område systemvetare arbetar med<br />
är databaser. Databaser används för att samla<br />
stora mängder information som till exempel<br />
kundregister, artikelarkiv och CV-databaser.<br />
Som databasspecialist är man expert på olika<br />
metoder för att lagra data. Arbetsuppgifter<br />
kan vara att analysera behov, designa och<br />
modifiera databaser, utbilda användare och<br />
ansvara för säkerhetsrutiner för att skydda<br />
systemen från intrång.<br />
Webbredaktör<br />
<strong>Systemvetare</strong> jobbar även ofta med webbplatser,<br />
till exempel som webbredaktör. Som<br />
webbredaktör sköter man webbsidor och<br />
intra nät genom att ansvara för att servern<br />
fungerar, håller reda på informationslänkar,<br />
ser till att nödvändiga funktioner finns och<br />
skapar och publicerar webbsidor.<br />
Få systemvetare blir chefer<br />
Relativt få systemvetare, en av tjugo, jobbar<br />
med någon form av ledningsarbete, som<br />
VD eller annan chefspost. Av dessa är drygt<br />
tre av tio kvinnor, vilket är en något högre<br />
andel än vad andelen kvinnor är bland samtliga<br />
system vetare, där knappt var tredje är<br />
kvinna. Männen är i stor majoritet på såväl<br />
kandidat- som magisternivå.<br />
Hur många tar examen varje år?<br />
Antalet examinerade systemvetare har minskat<br />
sedan mitten av 2000-talet, eftersom antalet<br />
antagna till systemvetenskapliga utbildningar<br />
minskade efter den så kallade IT-kraschen<br />
2001.<br />
Var får nyexaminerade<br />
sitt första jobb?<br />
Som nyexaminerad systemvetare är det<br />
vanligast att få sitt första jobb på ett IT- eller<br />
telekomföretag. Andra vanliga branscher är<br />
informations-, PR- och medieföretag samt<br />
handel-, tjänste- och serviceföretag. Det allra<br />
vanligaste arbetsområdet för nyexaminerade<br />
systemvetare är systemutveckling. Läs mer<br />
om arbetsmarknaden för nyexa minerade<br />
system vetare på www.jusek.se/efterexamen.<br />
På de högre posterna, som VD<br />
eller annan chefspost, är drygt<br />
tre av tio systemvetare kvinnor.<br />
Hur många får jobb?<br />
Systemvetarnas arbetsmarknad är mycket<br />
konjunkturberoende, vilket är mer kännbart<br />
för nyexaminerade än för mer erfarna. Före<br />
IT-sektorns dramatiska utveckling i början<br />
av 2000-talet var efterfrågan på systemvetare<br />
synnerligen stor. Den öppna arbetslösheten<br />
för nyexaminerade har kraftigt varierat under<br />
den senaste tioårsperioden, från att ha legat<br />
på en procent 2001 till hela 23 procent 2005.<br />
Den genomsnittliga öppna arbetslösheten var<br />
9,5 procent under perioden 1999–2010.<br />
5
6<br />
Björn Karlsson, IT-säkerhetsspecialist<br />
»Jag fick ständigt gå utbildningar för att lära mig mer. Det är det fina med att jobba som<br />
systemvetare, du måste hela tiden lära dig mer eftersom vår omvärld förändras hela tiden.«
»Det är ett brett yrke,<br />
vissa arbetar med kopplingen<br />
människa och teknik,<br />
andra endast med teknik.«<br />
» Jag har pysslat med datorer sedan jag var i<br />
åttaårsåldern. Teknik har alltid intresserat mig så<br />
tekniskt gymnasium blev ett ganska självklart val.<br />
Jag började studera på en teknisk högskola och<br />
blev efter tre år systemingenjör med inriktning<br />
mot elektronik. Trist nog avslutade jag mina<br />
studier två veckor efter den stora ITkraschen<br />
årsskiftet 2000–2001. Jobb för systemvetare<br />
fanns inte, jobb för nyexaminerade systemvetare<br />
– det var bara något att drömma om.<br />
Därför flyttade jag till Uppsala och läste till<br />
civilekonom. Men mitt teknikintresse hade jag<br />
kvar hela tiden. Jag fick reda på att Säkerhetspolisen<br />
i Stockholm sökte en nätverkstekniker.<br />
Det lät oerhört spännande! Jag sökte och efter<br />
en mycket lång rekryteringsprocess fick jag<br />
jobbet . Rekryteringsprocessen till Säkerhetspolisen<br />
är lång just därför att de är så noggranna.<br />
Deras uppgift är ju att skydda Sveriges<br />
demokratiska system, medborgarnas fri och<br />
rättigheter och den nationella säkerheten.<br />
Säkerhets polisen gör det genom att förebygga<br />
och avslöja brott mot Sveriges säkerhet,<br />
bekämpa terrorism och skydda den centrala<br />
statsledningen. De har alltså all anledning att<br />
vara grundliga i sina tester och bakgrundskontroller<br />
när man söker jobb hos dem. Men<br />
jag fick jobbet och det har jag inte ångrat, för<br />
det är en mycket intressant arbetsplats.<br />
Min uppgift blev att sköta nätverken hos<br />
Säkerhetspolisen, vara ansvarig för den dagliga<br />
driften och en del teknikutveckling. Det var<br />
roligt och jag lärde känna många på jobbet. När<br />
ett nätverk inte fungerade kontaktade de mig<br />
för hjälp. Ett socialt jobb, helt klart!<br />
Jag fick ständigt gå utbildningar för att lära<br />
mig mer. Det är det fina med att jobba som<br />
system vetare, du måste hela tiden lära dig mer<br />
eftersom vår omvärld förändras hela tiden<br />
– och du måste hänga med för att kunna göra<br />
ett bra jobb.<br />
Efter ett par år sökte Säkerhetspolisen en<br />
ITsäkerhetsspecialist som skulle ansvara för den<br />
interna säkerheten. Jag sökte och fick jobbet.<br />
Arbetsuppgifterna blev mer kvalificerade. Jag fick<br />
skriva mycket mer, till exempel policyer för hur<br />
anställda ska använda ITsystemen, vem som får<br />
söka i vilka system. Jag genomförde även kontroller<br />
av våra ITsystem. Min närmaste chef är<br />
Säkerhetschefen.<br />
Själva arbetsplatsen är ju mycket intressant i<br />
sig, mytomspunnen också – det vet jag. Därför<br />
är det så fascinerande att vara ITsäkerhetsspecialist<br />
hos just Säkerhetspolisen.<br />
Om man vill bli systemvetare är det bra om<br />
man är tekniskt intresserad. Det är ett brett<br />
yrke, vissa arbetar med kopplingen människa<br />
och teknik, andra endast med teknik. Har man<br />
ett teknikintresse får man riktigt roliga och<br />
intressanta jobb. «<br />
7
8<br />
<strong>Systemvetare</strong> jobbar som…<br />
Övriga dataspecialister<br />
Marknadsanalytiker,<br />
marknadsförare<br />
Journalist,<br />
författare,<br />
informatör<br />
Behandlingsassistent,<br />
fritidsledare<br />
Jurist<br />
Socialförsäkringstjänsteman<br />
Företagssäljare<br />
Systemerare och<br />
programmerare<br />
Samhälls och<br />
språkvetare<br />
Företagsekonom<br />
Administrativ assistent<br />
Statistiker<br />
Bibliotekarie<br />
Universitets och<br />
högskolelärare<br />
Dataoperatör<br />
Politiskt arbete<br />
Polis<br />
Inköpare<br />
Redovisningsekonom<br />
Matematiker<br />
Revisor<br />
Branscher för systemvetare<br />
För systemvetare är det vanligast att arbeta<br />
som konsult. Fyra av tio systemvetare är i<br />
datakonsultbranschen. Det är också relativt<br />
vanligt att arbeta inom basnäringarna och<br />
industrin, samt inom handel och kommunikation.<br />
För dem över 60 år är det dock<br />
vanligast att arbeta med utbildning och<br />
forskning.<br />
På den svenska arbetsmarknaden finns<br />
omkring 24 000 personer med en systemvetenskaplig<br />
utbildning på tre år eller längre.<br />
Av de systemvetare som jobbar inom offentlig<br />
förvaltning är det ungefär lika många<br />
kvinnor som män.<br />
Chef i stort eller<br />
medelstort företag<br />
eller myndighet<br />
Säljare,<br />
inköpare,<br />
mäklare<br />
Administratör i<br />
offentlig förvaltning<br />
Organisationsutvecklare<br />
Chef för mindre företag<br />
eller myndigheter<br />
Administratör i<br />
intresseorganisationer<br />
Taxeringstjänsteman<br />
VD, verkschef<br />
Agent, förmedlare<br />
Arkivarie, museitjänsteman<br />
Datatekniker<br />
Att jobba utomlands<br />
<strong>Systemvetare</strong> har en internationellt gångbar<br />
utbildning och därmed en stor internationell<br />
arbetsmarknad, såväl i svenska företag<br />
och organisationer utomlands som i multinationella<br />
företag och andra internationella<br />
organisationer.<br />
<strong>Systemvetare</strong><br />
har en stor<br />
interna tionell<br />
arbetsmarknad
För såväl<br />
kvinnor som män<br />
är datakonsult det<br />
vanligaste yrket<br />
Här arbetar systemvetarna<br />
8%<br />
11%<br />
7%<br />
6%<br />
12%<br />
5%<br />
12%<br />
39%<br />
Datakonsulter<br />
Basnäringar och industri<br />
Handel och kommunikation<br />
Andra företagstjänster<br />
Offentlig förvaltning med mera<br />
Utbildning och forskning<br />
Bank, försäkring och fastighetsförvaltning<br />
Vård, omsorg, service, kultur med mera<br />
De allra flesta systemvetare arbetar i den privata tjänstesektorn. Vanligast är att arbeta som datakonsult,<br />
för såväl kvinnor som män.<br />
9
10<br />
»Jag lär mig<br />
nya saker<br />
hela tiden.«<br />
» Är man påhittig kommer systemvetaryrket<br />
att passa. Man kan lösa tio uppgifter på tio olika<br />
sätt, det finns oändligt många lösningar inom<br />
systemutveckling. Det är därför jag älskar mitt<br />
jobb, det är kreativt och jag ser omedelbara<br />
resultat av det jag gör.<br />
Efter gymnasiet tog jag en paus från skolan<br />
och jobbade ett år. Jag är samhällsintresserad så<br />
jag läste pol. magprogrammet, men jag insåg att<br />
även om det var otroligt intressant ville jag inte<br />
jobba med det. Jag är mer intresserad av påtagliga<br />
svar än att tolka olika ismer. Min dåvarande<br />
kille och min bästa kompis läste på system vetarprogrammet<br />
i Örebro och sa att det var jättekul.<br />
Jag sökte grundkursen och det avslutades<br />
med en magisterexamen fyra år senare.<br />
Under utbildningen lärde jag mig programmering,<br />
webbutveckling och systemering. Allt var<br />
fascinerande därför att det var logiskt. Att kunna<br />
göra strukturer i system, som i sin tur gör att<br />
användaren ser en snygg och fungerande webbplats<br />
med massor av funktioner, det är riktigt<br />
häftigt. Dock var det trist att konstatera att ju<br />
mer tekniska kurser jag läste ju färre blev mina<br />
kvinnliga kurskamrater.<br />
Efter examen sökte jag över 100 jobb och<br />
inom loppet av två månader kallades jag till en<br />
intervju som systemutvecklare. ITföretaget hade<br />
redan tillsatt tjänsten – men de ville ha en tjej så<br />
de anställde även mig. Jag hade redan vant mig<br />
vid att vara en av få tjejer och tyvärr är det<br />
fortfarande så inom min bransch, mina kvinnliga<br />
kollegor är få.<br />
På ITföretaget arbetade jag med support<br />
till Hemnet, en webbsida för att sälja och köpa<br />
bostäder. Jag utvecklade och servade systemen<br />
bakom webbsidan. Det jobbet gav mig grunden<br />
till mina kunskaper. Jag hade två kollegor som<br />
hade både tid och engagemang att lära mig och<br />
det var guld värt. Jag stannade i två och ett halvt<br />
år innan nya utmaningar och högre lön lockade<br />
mig vidare.<br />
Genom kontakter fick jag ett nytt jobb som<br />
systemutvecklare på ett ungt och turbulent ITföretag.<br />
Där arbetade jag med ärende och<br />
dokumentsystem. Då höll de flesta myndigheter<br />
på att utveckla 24timmarsmyndigheten och vi<br />
skapade och förvaltade systemen. Men det var<br />
stormigt på jobbet. Företaget hade under kort<br />
tid köpt upp tretton mindre företag, det blev<br />
dålig styrning och för mycket lekstuga. Under<br />
den här perioden ansågs det vara hett att vara<br />
ITkonsult och den imagen odlades rejält genom<br />
en massa fester med löjliga lekar som gick ut på<br />
att hylla dem som lyckats och vara taskig mot<br />
dem lyckats lite mindre bra. Jag gillade arbetsuppgifterna<br />
och mina kollegor men jag stod bara<br />
ut i sju månader. Även denna gång fick jag ett<br />
nytt jobb via kontakter. Min erfarenhet är att<br />
det är just så man får jobb, när man väl är inne<br />
i branschen.<br />
Jag började som ITkonsult på Nansen, ett<br />
ITföretag som jobbar med affärsutveckling och<br />
webblösningar. Det är superkul att vara konsult.<br />
Ibland sitter jag på vårt kontor på Nansen och<br />
jobbar och ibland är jag ute på olika arbetsplatser<br />
och arbetar tillsammans med andra ITteam.<br />
Jag lär känna massor av folk och ser hur<br />
olika arbetsplatser funkar. Dessutom lär jag mig<br />
nya saker hela tiden. I vår bransch är det mer<br />
eller mindre ett måste. Utvecklingen går så<br />
otroligt fort och det gäller att hänga med. Gillar<br />
man att vara kreativ och att hela tiden få lära sig<br />
nya saker är systemvetarjobbet perfekt. «
Emma Åström, IT-konsult och teamledare<br />
»Att kunna göra strukturer i system, som i sin tur gör att användaren ser en snygg och<br />
fungerande webbplats med massor av funktioner, det är riktigt häftigt.«<br />
11
12<br />
I privat sektor är lönerna högst. Lönespridningen är också större där än i offentlig sektor.<br />
<strong>Systemvetare</strong> fördelat på ålder och kön<br />
Ålder, år<br />
60–64<br />
55–59<br />
50–54<br />
45–49<br />
40–44<br />
35–39<br />
30–34<br />
25–29<br />
16–24<br />
0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000<br />
Källa: <strong>Jusek</strong>s lönestatistik.<br />
Antal<br />
Män<br />
Kvinnor
<strong>Systemvetare</strong>s löneutveckling jämfört med <strong>Jusek</strong>s övriga medlemmar<br />
Kronor<br />
50 000<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
10 000<br />
0<br />
Jurister Ekonomer <strong>Systemvetare</strong><br />
Personalvetare<br />
Vad tjänar en systemvetare?<br />
Löneläget och löneutvecklingen är bättre<br />
för privatanställda systemvetare än för de<br />
som jobbar i offentlig sektor. I privat sektor<br />
är även lönespridningen större. Löneläget<br />
är klart högre i Stockholms län än i övriga<br />
landet . Även i Malmö- och Göteborgsregionerna<br />
är löneläget över riksgenomsnittet.<br />
Medianlönerna för nyexaminerade systemvetare<br />
var våren 2010 mellan 23 000 och<br />
26 000 kronor, beroende på arbetsmarknadssektor.<br />
Liksom övriga systemvetare på arbetsmarknaden<br />
får de nyexaminerade högst lön<br />
i privat sektor.<br />
Samhällsvetare<br />
Källa: SCB 2009 och <strong>Jusek</strong>s arbetsmarknadsundersökning 2010. Staplarna anger medellön.<br />
Läs mer om<br />
system vetares<br />
löner och<br />
löneutveckling på<br />
jusek.se/lon<br />
Första året efter examen<br />
Fem år efter examen<br />
Tio år efter examen<br />
13
14<br />
Hur ser framtiden ut?<br />
Systemvetarna är relativt ung som yrkesgrupp<br />
och det är därför få som går i pension under<br />
den närmaste framtiden. Fler än hälften av<br />
systemvetarna är mellan 30 och 39 år.<br />
System vetarnas arbetsmarknad kännetecknas<br />
av ganska stora skillnader i arbetslöshet<br />
mellan hög- och lågkonjunktur. Arbetslösheten<br />
har varit låg under slutet av 2000-talet<br />
och det har varit brist på systemvetare.<br />
<strong>Systemvetare</strong> har etablerat sig väl på arbetsmarknaden.<br />
Kompetensen är efterfrågad<br />
och nödvändig i alla sektorer. Om fem år<br />
be dömer <strong>Jusek</strong> att arbetsmarknaden kommer<br />
att vara i balans, men med möjlighet till<br />
brist på arbetskraft.<br />
Utvecklingen inom IT går fort och kunskapen<br />
är en färskvara. För att arbeta inom<br />
och vara attraktiv på arbetsmarknaden måste<br />
man vara beredd att hålla sig uppdaterad<br />
inom nya tekniker och system.<br />
IT-sektorns expansion och att många verksamheter<br />
blir alltmer beroende av komplexa<br />
IT-stöd talar för en växande arbetsmarknad,<br />
som kan ge arbetstillfällen till dem som<br />
utbildas .<br />
Fler än hälften<br />
av systemvetarna<br />
är mellan 30<br />
och 39 år
Systemvetarnas kompetens är efterfrågad och nödvändig i alla sektorer.<br />
15
Om <strong>Jusek</strong><br />
<strong>Jusek</strong> är förbundet för jurister, ekonomer, systemvetare, personalvetare och samhällsvetare.<br />
Vi driver frågor som påverkar medlemmarnas utbildning, karriär, trygghet och<br />
villkor. Med cirka 80 000 medlemmar är vi ett av de största akademikerförbunden.<br />
<strong>Jusek</strong> är medlem i Saco och partipolitiskt obundet.<br />
<strong>Jusek</strong>.<br />
Stockholm: Nybrogatan 30, 102 44 Stockholm.<br />
Malmö: Carlsgatan 12 A, 211 20 Malmö.<br />
Göteborg: Lennart Torstenssonsgatan 7, 412 56 Göteborg.<br />
Tel 08-665 29 00. E-post jusek@jusek.se. www.jusek.se<br />
Fotoskrift AB | T0121 | 1012 | 1 000 ex | Billes Tryckeri AB