MT nummer 1 - 2006 - Kommunal
MT nummer 1 - 2006 - Kommunal
MT nummer 1 - 2006 - Kommunal
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>MT</strong><br />
<strong>Kommunal</strong>. Stockholms län<br />
medlemstidningen<br />
Timanställningar<br />
tas ut i ljuset<br />
sidan 4<br />
nr.1<br />
<strong>2006</strong><br />
<strong>MT</strong> trimmar formen, välkommen till en tidning i<br />
nytt format och mer information om <strong>Kommunal</strong>.
Ledaren<br />
<strong>MT</strong> är din tidning<br />
<strong>MT</strong> har en viktig roll i vår<br />
fackförening <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län. Det har inte<br />
bara varit otroligt roligt utan<br />
också känts som ett stort<br />
förtroende att få vara chefredaktör<br />
för vår medlemstidning.<br />
Ändå har jag nu valt att avsäga mig<br />
mitt uppdrag i förtid. Anledningen är<br />
det förslag till omorganisation som tagits<br />
fram av företaget Gullers Grupp<br />
och som avdelningsstyrelsens arbetsutskott<br />
nu går ut med. Förslaget innebär<br />
att en redaktionskommitté på avdelningsexpeditionen<br />
skall styra innehållet<br />
och att hela tidningsproduktionen<br />
ska läggas ut på entreprenad.<br />
Detta är något jag absolut inte kan<br />
ställa mig bakom.<br />
Som chefredaktör har jag tillsammans<br />
med <strong>MT</strong>-reportrarna en plan för<br />
att utveckla <strong>MT</strong> både som en bra och<br />
läsvärd tidning, som ett redskap i den<br />
fackliga kampen och som ett medlemsforum.<br />
Denna utvecklingsplan<br />
har representantskapet, avdelningens<br />
högsta beslutande organ med valda representanter<br />
för alla medlemmar, beslutat<br />
om. Det är på representantskapsmöte<br />
som jag har valts och alla<br />
har varit medvetna om vilken linje jag<br />
drivit när det gäller tidningen.<br />
Nu vill arbetsutskottet att beslutet<br />
om ny organisation för <strong>MT</strong> skall tas på<br />
avdelningsstyrelsen och inte på representantskapet.<br />
Det anser jag vara odemokratiskt.<br />
Att lägga ut tidningen på entreprenad<br />
kan säkert innebära att den till sitt<br />
utseende blir ”proffsigare” men i övrigt<br />
är ett steg i helt fel riktning. För<br />
mig handlar det om något grundläggande.<br />
Vad vill vi med vår fackförening?<br />
Jag väljer att avgå för att kunna<br />
driva frågan om att behålla <strong>MT</strong> som en<br />
verklig medlemstidning, skriven av<br />
och för kommunalarna i Stockholms<br />
län. Detta är en för viktig fråga för att<br />
blandas hop med min personliga önskan,<br />
att få fortsätta arbeta med tidningen<br />
på samma sätt som tidigare.<br />
För mig står <strong>MT</strong> på många ben. Den<br />
skall vara ett kvitto på medlemskapet i<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län. Genom<br />
tidningens skall du få viktig information<br />
om innehållet i medlemskapet,<br />
om allt från försäkringar till pågående<br />
avtalsrörelse. Medlemstidningen skall<br />
vara ett redskap för att kunna förändra<br />
situationen på arbetsplatsen. Genom<br />
reportage, intervjuer och faktarutor<br />
har tidningen spridit kunskap och tips<br />
om arbetsmiljö, anställningsformer<br />
och yrkesutveckling.<br />
Medlemstidningen är också en<br />
omistlig del av demokratin. Den som<br />
inte har insyn i sin fackliga organisation<br />
eller kunskap om spelreglerna kan<br />
heller inte påverka. Därför visar <strong>MT</strong><br />
Plusjobb<br />
Tecknandet av avtal för Plusjobb går framåt i länet. För närvarande finns det avtal<br />
med kommunerna; Sigtuna, Stockholm, Botkyrka, Värmdö, Nykvarn, DSollentuna<br />
och Upplands-Bro. Nynäshamn, Nacka, Salem, Järfälla och Södertälje<br />
är klara men inte påskrivna. Om allt fungerar som det ska har över 500 arbetslösa<br />
fått en lösning på sin arbetslöshet inom en snar framtid. Och som de allra flesta<br />
vet finns det stora behov att uppfylla. I dagsläget är det många tjänster som det<br />
inte finns utrymme till i en ordinarie anställning. Hör ropen skalla, arbete åt alla.<br />
Fackavgift ger lägre skatt<br />
I dagarna får du ett brev om vilken skattereduktion du får genom att du betalt<br />
fackföreningsavgift under 2005. Den genomsnittliga skattereduktionen för en<br />
kommunalare är 1065 kronor. Den reduktionen har moderaterna lovat att ta bort<br />
om de får bestämma och så även högre a-kasseavgift.<br />
Redaktionsruta<br />
Ansvarig utgivare för <strong>MT</strong>:Elisabeth Brolin, telefon 08-619 22 86 /<br />
070 - 629 03 32<br />
Chef red: Lena EricsonHöijer,070 - 629 22 06<br />
Redaktionen: Göte Axelsson tel.08-619 22 61 / 070-629 22 61.<br />
Reportrar; Pia Olsson, Ewa Felicetti, Kerstin Ridderstedt, Ebba Hedman, Karin<br />
Riikonen<br />
Redaktionen tar emot tips,uppslag,insändare mm till tidningen.För insänt,icke beställt<br />
material ansvaras ej.<br />
Telefax:08 - 618 55 53.Adress:<strong>MT</strong>,<strong>Kommunal</strong> Stockholms län,Box 300 27,<br />
104 25 Stockholm.<br />
Mailadress:mt.stockholm@kommunal.se<br />
För annonsering i <strong>MT</strong> kontakta d.a.media telefon:08 - 786 03 34<br />
2<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
<strong>MT</strong> trycks i Göteborg av Adargo press AB, upplaga 83.000 ex<br />
vad som händer ”bakom kulisserna”,<br />
förklarar hur möten går till och är en<br />
plattform för en fri debatt.<br />
Förslaget innebär att <strong>MT</strong>-reportrarna<br />
försvinner. Idag har vi fem reportrar,<br />
vanliga kommunalmedlemmar,<br />
som vid sidan av sina ordinarie arbeten<br />
som vårdbiträde, undersköterska,<br />
barnskötare, behandlingsassistent och<br />
personlig assistent skriver och fotograferar<br />
för tidningen.<br />
<strong>MT</strong>-reportrarna har alltid varit en direkt<br />
länk ut till diskussionen på våra<br />
arbetsplatser och en garant för att<br />
medlemsperspektivet dominerar i våra<br />
artiklar. Medlemsinflytandet i tidningen<br />
minskar om <strong>MT</strong>-reportrarna försvinner.<br />
<strong>MT</strong>-reportrarna är också en del av<br />
arbetarrörelsens kulturtradition. Arbetsfördelningen<br />
i vårt samhälle bygger<br />
på en uppdelning mellan hjärnans<br />
och handens arbete. Några däruppe<br />
skall sitta och tänka ut hur arbetet skall<br />
organiseras medan vi på golvet ska göra<br />
jobbet – och helst inte tänka för<br />
mycket. I <strong>MT</strong> visar vi att vi kommunalare<br />
inte behöver några som tänker åt<br />
oss.<br />
Enligt den borgerliga synen på kultur<br />
är det bara en elit som klarar av att<br />
skildra världen i ord och bild. Att vara<br />
journalist har allt mer blivit ett akademiskt<br />
yrke. I arbetet med <strong>MT</strong> har<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län kunnat visa<br />
en motbild. I ett allt mer kommersi-<br />
Stickor & strån<br />
aliserat media utbud där borgerliga<br />
värderingar styr är <strong>MT</strong>-reportrarna något<br />
unikt som vi ska vara rädda om.<br />
Tidningen har kunnat vara ett redskap<br />
i den fackliga kampen, för medlemmar<br />
och förtroendevalda, för hela<br />
vår organisation från dig som finns ute<br />
på en av alla tusentals arbetsplatser till<br />
förtroendevalda och anställda på avdelningsexpeditionen<br />
i Stadshagen.<br />
Samtidigt har den genom en fri ställning<br />
inom organisationen allsidigt<br />
kunnat belysa det som händer på våra<br />
arbetsplatser och inom <strong>Kommunal</strong>. Vi<br />
har kritiskt kunnat granska även den<br />
fackliga organisationen.<br />
Hur ska en journalistbyrå, som har<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län som en<br />
stor och viktig kund, kunna göra ett reportage<br />
som kritiskt granskar till exempel<br />
en verksamhet som kommunals<br />
företrädare, kanske en ombudsman,<br />
har förhandlat om?<br />
Detta är min näst sista ledare i <strong>MT</strong><br />
men förhoppningsvis är det bara början<br />
på en debatt om vad vi vill med vår<br />
tidning. En debatt som du behöver delta<br />
i eftersom tidningen är din.<br />
LENA<br />
ERICSONHÖIJER<br />
Hört på mötet …<br />
”Tidigare var moderaterna positiva till biltullar för att finansiera motorvägsbygge<br />
nu är de negativa till trängselskatten. Tydligen är avgifter bra om de<br />
används till att gynna bilismen men åt h-te om de används för att förbättra kollektivtrafiken.”<br />
Otillåtet våldsstopp<br />
Bussbolaget Arriva gav en chafför som ingrep och stoppade en misshandel en<br />
skriftlig varning. Argumentet för varningen var att han lämnade bussen utan tillsyn<br />
och därmed inte tog sitt ansvar. Om händelsen skulle upprepas betraktade arbetsgivaren<br />
det som saklig grund för uppsägning. Med både oro och förvåning<br />
läste man om händelsen. Om denna attityd får fäste i samhället ser framtiden<br />
mörk ut. Det tycks som att det är helt OK att få stryk, men inte att hindra att andra<br />
får det.<br />
Privilegier i tullen<br />
Moderaterna lovar att slopa trängselskatten om de vinner valet i höst.Egentligen<br />
gynnar den deras egna väljare eftersom det är de som har råd att betala kostnaden.<br />
Deras problem är att det är en skatt, som alltså inte går att göra avdragsbar eller<br />
påföra företaget utan vidare. Privatpersonen får betala skatten själv. Vi ska inte<br />
glömma att trots högljudda protester från moderaterna och rop om svek, så var<br />
det dom som spräckte överenskommelsen om förbifarter i Stockholm när de lierade<br />
sig med Stockholmspartiet 1998. Innan dess förespråkade även de avgifter<br />
för bilismen, vilket de också vill fortfarande ha. Har du råd att betala trängselskatt,<br />
passa på att njut av framkomligheten. Om du saknar pengarna kanske priset<br />
är högt ur andra vinklar, särskilt för barnfamiljer som bor i kranskommunerna<br />
och använder barnomsorgen.
Mycket vill<br />
ha mer och mer<br />
Gökungarna på börsen gapar och sväljer. Strålande tider, lysande tider.<br />
Men vilka är det som betalar?<br />
I detta <strong>nummer</strong>:<br />
Fackepeditionen är en stor hjälp för <strong>Kommunal</strong>s medlemmar.<br />
<strong>MT</strong> har besökt <strong>Kommunal</strong> i Botkyrka. sidan 6<br />
<strong>Kommunal</strong>s arbete sker långsiktigt och stategiskt.<strong>Kommunal</strong><br />
Sigtuna har flera exempel på resultat som oftast arbetsgivaren<br />
tar som egna förslag. sidan 7<br />
Utbildningen inom barnomsorgen har satt fart på flera olika<br />
plan.Nu finns den nationella eftergymnasiala utbildningen<br />
samt <strong>Kommunal</strong> och Linköpings universitets utbildning i<br />
omsorgspedagogik. sidan 8, 9<br />
Löngranskning inom SLA-avtalet har givit medlemmarna 1,2<br />
miljoner i mer lön. sidan 10<br />
Per Johanssons protester mot arbetsmiljön i Tunnelbanan<br />
gjorde att Connex sa upp honom. sidan 11<br />
Facklig - politisk samverka gjorde att LänstrafikSossen, LTS<br />
uppnådde resultat snabbt. sidan 13<br />
Helgarbetarna arbetar och håller ställningen när andra<br />
firar helg sidan 14, 15<br />
Helén Bjurberg vann tredje pris i <strong>MT</strong>:s skrivartävling 2005.<br />
Läs hennes novell Elvan-två. sidan 16<br />
Dessutom debatt och facklig information.<br />
Kallelse till ditt årsmöte finner du på sidan 24, 25<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 3
Gittan Alkvist är <strong>Kommunal</strong>s sektionsordförande i Nynäsham<br />
Kostnaden för timanställda<br />
46 miljoner under 2004<br />
Att timanställningar och vikarier<br />
kostar arbetsgivarna<br />
stora pengar har varit bekant<br />
för <strong>Kommunal</strong> i många<br />
år. Nu har även Nynäshamns<br />
kommun sett att det<br />
medför orimliga kostnader.<br />
Kommunstyrelseförvaltningen<br />
har beskrivit det<br />
som att kostnaderna för<br />
timanställningar är relativt<br />
höga, 46 miljoner under<br />
2004.<br />
Gittan Alkvist som är sektionsordförande<br />
i <strong>Kommunal</strong> Nynäshamn är glad<br />
att arbetsgivaren äntligen uppmärksammat<br />
situationen. Hon och arbetsplatsombudet<br />
Ingmarie Gladh från<br />
Lotsens äldreboende hade en träff med<br />
kommunalrådet Ilija Batljan. Efter det<br />
började kvarnarna att mala.<br />
En projektorganisation inrättades<br />
4<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
och i den ingår förutom ansvariga från<br />
Nynäshamns kommun även docent<br />
Paula Liukkonen som är ansvarig för<br />
projektet. Paula har i många år varit inkopplad<br />
i <strong>Kommunal</strong>s undersökningar<br />
och utredningar kring just tim- och<br />
deltidsproblemet.<br />
– Äntligen, kommenterar Gittan.<br />
Det här har vi tjatat om och tagit upp i<br />
förhandlingar under många år. Nu<br />
hoppas vi att det blir fler heltider och<br />
fasta tjänster i kommunen.<br />
Jämställdhetsfråga<br />
Sektionen och kanske framförallt Ingmarie<br />
har under de senaste åren drivit<br />
möjligheten till heltidsanställning<br />
som en jämställdhetsfråga. De är väl<br />
medvetna om att det handlar om kvinnor<br />
och deras möjligheter. Det gäller<br />
att försörja sig, nu i arbetslivet och att<br />
få en någorlunda hög pension.<br />
Att det handlar om rättighet till heltid<br />
och att deltid är en möjlighet är viktigt.<br />
Under olika perioder i livet kan<br />
det vara en fördel att arbeta mindre.<br />
Men det ska vara lika självklart att<br />
man ska kunna återgå till full tid igen<br />
när man så vill.<br />
- Att tvingas till att acceptera timanställningar<br />
är som att leva på nåder, säger<br />
Gittan. Man vet aldrig hur stor inkomsten<br />
blir och man måste alltid vara<br />
beredd att ställa upp.<br />
I underlaget från kommun anger<br />
man att skälet till de många timanställningarna<br />
är behovet att få in vikarier<br />
vid sjukdom. Ett annat skäl är att det<br />
ska göras personalnedskärningar och<br />
då är det bra att ha korta anställningar<br />
som kan avvecklas snabbt.<br />
– Under många år har både vi och<br />
arbetsgivaren använt mantrat “Det behövs<br />
fler händer i vården”, säger Gittan.<br />
Många händer<br />
Men sanningen är den att det kryllar av<br />
händer på grund av alla korta anställningsformer.<br />
Problemet är att dessa<br />
händer inte används rätt. Dessutom<br />
medför det en högre kostnad. De redovisade<br />
46 miljonerna som använts till<br />
tillfälliga anställningar skulle räcka<br />
till ungefär 160 fasta heltidstjänster.<br />
– Det finns möjligheter att utöka<br />
personalstyrkorna på arbetsplatserna<br />
istället för att skära ned, konstaterar<br />
Gittan. Vikariepooler är också ett sätt<br />
att lösa sjukfrånvaro.<br />
– Ett annat problem med vikarier är<br />
att personalen får fixa det själva. Chefen<br />
är oftast borta på något möte och<br />
då får man ta ansvaret själv. Men även<br />
det löser man med fasta tjänster och en<br />
pool.<br />
Projektet omfattar i det här första<br />
skedet enbart äldreomsorgen. Men om<br />
det blir positivt resultat utvidgas översynen<br />
till hela kommunen.<br />
<strong>MT</strong> återkommer med mer om timanställningarna<br />
i Nynäshamn när projektet<br />
är klart.<br />
GÖTE AXELSSON
TioHundra i<br />
Norrtälje<br />
Det nya vård och omsorgsbolaget<br />
i Norrtälje, Tio-<br />
Hundra, startade sin verksamhet<br />
i det tysta vid årsskiftet.<br />
– Vi har inte hört ett dugg<br />
från medlemmarna trots att<br />
de fått en ny arbetsgivare,<br />
säger Gun-Britt Viktorsson<br />
som är sektionsordförande<br />
i Norrtälje.<br />
Att genomförandet skett utan större<br />
problem beror enligt Gun-Britt på att<br />
det inte gjorts några förändringar i<br />
verksamheterna. Allt har fungerat<br />
som vanligt på arbetsplatserna. Den<br />
nya organisationen ska utvecklas efterhand<br />
och arbetsgivaren vill ha ett<br />
bra samarbetet med personalen och de<br />
fackliga organisationerna.<br />
Det första arbetet som <strong>Kommunal</strong><br />
• Extremt bekväma tack vare den personliga<br />
utformningen (vi gör ett avtryck av hörselgången)<br />
• Garanterat inga obehag av värme eller<br />
tryck<br />
• Filter som gör att man hör tal, men dämpar<br />
buller<br />
• Små och nästan osynliga eller färgade och<br />
synliga<br />
• EARfoon Sound kan kopplas till telefon<br />
eller radio<br />
• Lång livslängd, allergibehandlade och CEmärkta<br />
• Återförsäljare finns över hela landet.<br />
För mer information – faxa, maila eller<br />
sänd in kupongen<br />
Namn:<br />
Företag:<br />
Adress:<br />
Postadress:<br />
Telefon:<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1-06<br />
och de andra facken ska göra tillsammans<br />
med arbetsgivaren är att skapa<br />
ett nytt sanverkansavtal. De olika<br />
verksamhetsdelarna, äldreomsorgen,<br />
primärvården och sjukhuset har i dag<br />
de gamla avtalen kvar som norm.<br />
- Vi har tid bokad för första träffen,<br />
säger Gun-Britt. Fördelen är att vi kan<br />
plocka russinen ur de tre olika avtalen<br />
och göra något som är bättre för alla<br />
parter. Dessutom får vi möjlighet att<br />
lägga till det nya arbetsmiljöavtalet,<br />
FAS 05, i det nya samverkansavtalet.<br />
Vad framtiden kan ge är oskrivet,<br />
visst finns det de som pratar om att det<br />
finns samordningsvinsterr att göra i<br />
TioHundra AB. Men än så länge är det<br />
lugna gatan och allt går framåt i en anpassad<br />
takt.<br />
G.A<br />
GILLAR DU TINNITUS?<br />
Inte? Välj då EARfoon hörselskydd.<br />
Hörselskydd du hör med!<br />
Missar du 10 samtal om dagen?<br />
EARfoon Sound är perfekt för<br />
dig som använder telefon i<br />
bullrig miljö.<br />
Kan kopplas till de flesta mobiltelefoner.<br />
Med bullerdämpande mikrofon.<br />
Kontanter<br />
skapar våld<br />
Trafiksektion i <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län jobbar hårt<br />
för att bussförarna ska slippa<br />
kontanthantering i bussarna.<br />
Men motståndet<br />
tycks vara kompakt och<br />
viljan att skapa ett<br />
kontantfritt biljettsystem<br />
saknas.<br />
– Det är ett politiskt beslut att det ska<br />
gå att köpa biljett på bussarna, konstaterar<br />
Larsa Sandström som är sektionsordförande.<br />
Det påverkar naturligtsvis<br />
de val man gör när biljettsystemet<br />
ska bytas inom en snar framtid.<br />
Skälet till att <strong>Kommunal</strong>s sektion<br />
vill ha bort kontanthanteringen är att<br />
den är en av orsakerna till våld och hot<br />
mot förarna. Många passagerare bråkar<br />
om betalningen och även rånhotet<br />
har ökat. Under 2005 mer än fördubb-<br />
Buller är inte bara skadligt för din<br />
hörsel, buller medför även ökad trötthet<br />
och minskad koncentration!<br />
lades de anmälda skadorna som förorsakats<br />
bussförarna.<br />
– För att förebygga våldet har tagits<br />
ett beslut att montera kameror i bussarna.<br />
Men det drar ut på tiden innan<br />
det blir gjort, suckar Larsa.<br />
Våldet inom trafiken är en spegling<br />
av samhället menar Larsa.<br />
– Det har blivit en “häftig grej” för<br />
några ungdomsgäng.<br />
Enligt trafiksektionen finns det<br />
många olika lösningar för att betala resandet<br />
utan att göra det ombord på<br />
bussen. Mobiltelefonen, kontant- eller<br />
kreditkortsläsare eller helt enkelt förköpslösningar<br />
fungerar i många andra<br />
storstäder.<br />
– Vi ger inte upp. Att få bort kontanthanteringen<br />
är en viktig arbetsmiljöfråga<br />
för oss bussförare.<br />
Från första maj införs “20-kronan”,<br />
en enhetstaxa per resa. Vilka effekter<br />
som uppstår då återstår att se.<br />
G.A<br />
Siktgatan 5, 162 50 Vällingby<br />
Tel: 08-96 19 00<br />
Fax: 08-96 00 17<br />
E-mail: umec@telia.com<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 5
Fackexpeditionen en hjälp<br />
för många medlemmar<br />
Vad gör de som arbetar<br />
fackligt? I Botkyrka finns<br />
sex förtroendevalda kvinnor<br />
som har facklig tid för<br />
att hjälpa medlemmarna.<br />
<strong>MT</strong> följde dem i deras uppdrag<br />
på sektionsexpeditionen.<br />
På ordförande Berit Larssons skrivbord<br />
ligger pappershögar med ärenden<br />
som ska läsas igenom. Själv är Berit<br />
inte inne.<br />
– Hon är sällan här, säger kollegan<br />
Lena Fjällborg. Hon har fullt upp, idag<br />
förhandlar hon om kyrkans budget.<br />
Lena Fjällborg sitter vid bordet<br />
bredvid Berits. Telefonen ringer ofta,<br />
det är medlemmar med olika frågor.<br />
Lena Fjällborg har samma tillmötesgående<br />
röst samtalen igenom. Hon är<br />
anställd som vårdare men jobbar numera<br />
fackligt på heltid. Det som driver<br />
henne i det fackliga arbetet är viljan att<br />
bekämpa orättvisor.<br />
– Jag vill hjälpa medlemmarna med<br />
deras rättigheter och informera om deras<br />
skyldigheter, säger hon.<br />
Språkhjälp<br />
I ett annat rum sitter Iréne Hansson<br />
och skriver ett överklagande åt en<br />
medlem som inte kan språket så bra.<br />
– Medlemmen har inte fått någon Akassa<br />
över sommaren för att de trodde<br />
att hon skulle fortsätta sina studier under<br />
hösten. Men det gjorde hon inte.<br />
Kanske har hon rätt till A-kassa även<br />
under sommaren, förklarar Iréne.<br />
En stor del av arbetet på sektionen<br />
går ut på att hjälpa medlemmar, lotsa<br />
dem rätt och informera om deras rättigheter.<br />
Ibland kommer medlemmar<br />
till expeditionen och får hjälp att fylla i<br />
blanketter som ska skickas till olika<br />
myndigheter, eller bara för att fråga<br />
något. Expeditionen är öppen varenda<br />
vardag och någon avtalad tid krävs inte.<br />
– Oftast vänder man sig till oss i<br />
samband med att det uppstår problem,<br />
säger Lena.<br />
Vanliga problem är fel lön, trakasserier<br />
på arbetsplatsen, en tvist med arbetsgivaren<br />
eller frågor om A-kasseersättning.<br />
Många behöver hjälp att skriva<br />
brev till myndigheter. Det är Irénes<br />
och Helenas specialområden. Helena<br />
Helminen är anställd som vårdbiträde<br />
inom hemtjänsten, men för tillfället är<br />
hon fackligt aktiv på heltid.<br />
6<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
Helena, Arja och Lena finns till hands för <strong>Kommunal</strong>s medlemmar i Botkyrka<br />
– Vi har stor etnisk mångfald i Botkyrka,<br />
många har problem med språket<br />
och då är det inte så lätt att skriva<br />
formella brev själv, säger hon.<br />
Helena har genom åren blivit väl insatt<br />
i lagar och avtal, men fortfarande<br />
stöter hon och kollegorna på sådant<br />
som de inte vet hur de ska hantera.<br />
– Man lär sig hela tiden nya saker,<br />
säger hon.<br />
Medlemmar tittar in<br />
Under eftermiddagen kliver en man in<br />
på expeditionen och berättar att den<br />
nye killen på hans arbetsplats vill gå<br />
med i facket. Han är vaktmästare och<br />
arbetsplatsombud och Helena passar<br />
på att fråga hur läget är på Tumba<br />
gymnasium. Hon får en utförlig rapport.<br />
– Det dyker upp medlemmar här<br />
ganska ofta. För det mesta har de bara<br />
någon fråga, men vi får bra koll på hur<br />
läget är på arbetsplatserna genom att<br />
småprata med dem, säger Helena.<br />
Lite senare har Berit kommit tillbaka.<br />
I handen har hon en lista över medlemmar<br />
som inte fått den lön <strong>Kommunal</strong><br />
förhandlat fram åt dem.<br />
– Det här går vi inte med på. Flera<br />
har fått sänkningar och här är en som<br />
fått tre kronor i löneökning. Det är ju<br />
löjligt, säger hon.<br />
Hon ber Lena titta närmare på listan,<br />
sen skyndar hon in på sitt rum för att<br />
ringa till en arbetsgivare innan det är<br />
dags för nästa möte.<br />
Bland de sex kommunalare som ar-<br />
betar på expeditionen har fem heltid<br />
för sitt uppdrag. Lena förklarar att hon<br />
valt att sköta sitt uppdrag på heltid för<br />
att kunna ägna sig helhjärtat åt det. Det<br />
känns splittrat att vara på två håll.<br />
– När jag arbetade som vårdare några<br />
dagar i veckan och fackligt resten av<br />
tiden, tyckte jag att inget blev ordentligt<br />
gjort. Jag kände mig kluven, det<br />
var svårt att hänga med på båda sidor.<br />
Alternativet är att arbeta fackligt vissa<br />
perioder och som vårdare andra.<br />
Helena håller med. För Arja som arbetar<br />
fackligt tre av fem dagar i veckan,<br />
fungerar det bra att dela upp tiden.<br />
– Det är individuellt, men jag trivs<br />
med att ha ena foten kvar i arbetet som<br />
undersköterska. Det känns viktigt att<br />
inte förlora kontakten med arbetskamraterna,<br />
säger hon.<br />
Kul att hjälpa till<br />
Att arbeta fackligt är som roligast när<br />
hon känner att hon verkligen kan göra<br />
något för att hjälpa en annan medlem.<br />
Något Arja lärt sig i det fackliga arbetet<br />
är att ingenting är självklart, man<br />
måste hela tiden jobba för att behålla<br />
sina rättigheter.<br />
<strong>Kommunal</strong> i Botkyrka har omkring<br />
2900 medlemmar och de blir fler.<br />
– Just nu är det många ungdomar<br />
som går med i facket. I morse var det<br />
en ung kvinna som kom hit och ville<br />
skriva in sig. Det verkar som att trenden<br />
med sjunkande medlemsantal har<br />
vänt och det känns bra, säger Helena.<br />
På fikarasten samlas kvinnorna i kö-<br />
ket och småpratar över kaffekopparna.<br />
Berit är tillbaka från ett inställt möte<br />
och Ann som just varit på ett möte på<br />
ett daghem, berättar hur våra egna<br />
medlemmar vill ha toaletter, bord och<br />
stolar i barnstorlek, vilket är olämpligt<br />
ur arbetsmiljösynpunkt. Samtalsämnena<br />
på fikarasten rör uteslutande arbetet<br />
. Som på en given signal försvinner<br />
plötsligt alla från fikarummet.<br />
Både Lenas och Anns telefoner<br />
ringer, en ung kvinna med sjal över håret<br />
kommer in och frågar efter Irene<br />
och Berit måste kolla upp något som<br />
Irene frågade om. Lunchrummet blir<br />
helt tomt sånär som på några halvfulla<br />
kaffekoppar och en påbörjad kaka.<br />
”Medlemmarna kommer alltid först”<br />
sa Lena med ett leende tidigare idag<br />
och nu blir det tydligt vad hon menade.<br />
EBBA HEDMAN<br />
Vad är en Fackexpedition<br />
<strong>Kommunal</strong>s olika sektioner har alla<br />
en expedition där medlemmarna<br />
kan nå sina fackliga företrädare.<br />
Sektionerna har olika omfattning på<br />
öppettider och telefontider.<br />
Vad är Facklig tid<br />
De med fackligt förtroendeuppdrag<br />
har rätt att utföra en del av sitt uppdrag<br />
på arbetstid. <strong>Kommunal</strong> och<br />
arbetsgivaren brukar förhandla om<br />
hur mycket tid de fackliga företrädarna<br />
har rätt att ta ut.
Långsiktigt fackligt arbete<br />
Att <strong>Kommunal</strong> står för<br />
många idéer och driver<br />
många frågor som påverkar<br />
din vardag som medlem är<br />
inte alltid så tydligt. Men om<br />
man börjar spåra ursprunget<br />
till olika förbättringar och<br />
förmåner som anställda<br />
inom kommuner och landstinget<br />
har landar man ofta<br />
på en facklig grund.<br />
<strong>MT</strong> besökte <strong>Kommunal</strong>s sektion i Sigtuna<br />
kommun för att försöka kartlägga<br />
vilka frågor som de drivit som påverkar<br />
deras arbetsvardag. Under samtalets<br />
gång visar det sig att det fanns flera<br />
strategiska frågor som givit resultat.<br />
– Redan tillbaks i början av -90 talet<br />
pratade vi med arbetsgivaren om friskvård<br />
på arbetstid, berättar Baiba Byberg.<br />
Då fanns det ingen vilja att införa<br />
det.<br />
Men i dag har alla anställda en<br />
friskvårdstimme i veckan och sjuktalen<br />
har sjunkit.<br />
Om det är ett bevis för attt <strong>Kommunal</strong><br />
låg före i tänkandet om behoven,<br />
eller om det handlar om arbesgivarens<br />
vilja att själva ta äran av personalförmåner<br />
är svårt att veta. Men exemplen<br />
på att <strong>Kommunal</strong>s idéer förverkligats<br />
efter flera år och då som arbetsgivarens<br />
förslag är flera.<br />
Utbildning i rättan tid<br />
– Den barnskötarutbildning vi har i<br />
Sigtuna kommun har vi också jobbat<br />
länge för, säger Claery Westberg som<br />
är sektionsordförande. (du kan läsa<br />
mer om de på sidan8) När regeringen i<br />
höstas avsattte pengar till den nationella<br />
barnskötarutbildningen var vi redan<br />
klara med formen i Sigtuna.<br />
Både Claery och Baiba betonar att<br />
de har ett bra samarbete och diskussionsklimat<br />
med arbetsgivaren. Men<br />
visst kunde det vara enklare om man<br />
lyssnade med större allvar på alla idéer<br />
som <strong>Kommunal</strong> har.<br />
Tack vare att sektionerna har ett omfattande<br />
nätverk väcks många idéer.<br />
– Vi tar med oss många tankar till<br />
Sigtuna utifrån, säger baiba. Men vi<br />
skulle behöva fler idéer från medlemmarna.<br />
Som det är nu undrar ofta medlemmarna:<br />
Vad gör facket? Oftast är det<br />
bara när det uppstår problem eller vid<br />
löneförhandlingarna som kommunal<br />
syns. Men sanningen är den att genom<br />
långsiktigt fackligt arbete påverkas<br />
ständigt villkoren.<br />
– En viktig fråga vi drivit är att che-<br />
Baiba och Claery har almanackorna fulltecknade med möten med arbetsgivaren. De mötena är viktiga för att påverka<br />
medlemmarnas anställningsvillkor.<br />
fer måste vara utbidade och kunniga. en särskild historia i den kommunala<br />
När vi gick igenom hur de fungerade verksamheten. Innan enheter och eget<br />
visade det sig att många saknade ekonomiskt ansvar var det förestånda-<br />
grundutbildning.Nu får alla mellanre som var underställda förvaltningen<br />
chefer utbildning för sitt jobb. och högre chefer. Med många omorganisationer<br />
fördelades ansvar men inte<br />
Heja chefen<br />
kunskap och befogenheter.<br />
Just arbetsledning och chefsskap har –Det har blivit mycket bättre nu och<br />
Heja chefen<br />
Som ett led i <strong>Kommunal</strong>s<br />
handlingsprogram ”Heja<br />
chefen”genomförde <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län under<br />
hösten-05 en ledarskapsutbildning.<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar ska ha bra<br />
chefer. En bra chef ser sina medarbeta-<br />
re, arbetsmiljön och låter medarbetarna<br />
utveckla sig och växa i sina yrken.<br />
En bra ledare behöver även medarbetare<br />
som är delaktiga och tar initiativ.<br />
Därför är det viktigt för <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar att ledarskapet fungerar i<br />
alla nivåer och verksamheter.<br />
Vid fem kurstillfällen under hösten<br />
deltog 107 sektionsföreträdare och<br />
ombudsmän i en endagskurs i ledar-<br />
jag är övertygad om att vi, <strong>Kommunal</strong>,<br />
haft stor betydelse för det, säger Claery<br />
bestämt.<br />
All facklig verksamhet är inte konflikt<br />
och lönekamp. I det fördolda pågår<br />
ett långsiktigt och strategiskt fackligt<br />
arbete<br />
GÖTE AXELSSON<br />
Kevin Thompson från avdelningsstyrelsen har hållit utbildningar för förtroendevalda under temat heja chefen<br />
skap på avdelningen. På kursen, som<br />
leddes av Kevin Thomson, togs ledarskapet<br />
upp ur olika perspektiv. Det<br />
proffessionella, det politiska och det<br />
fackliga ledarskapet togs upp och diskuterades<br />
med inbjudna föreläsare.<br />
En utvärdering av utbildningen sker<br />
i slutet av januari <strong>2006</strong>.<br />
KR<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 7
Barnskötaren Rima Hanna är tryggare i sin roll efter utbildningen<br />
Utbildning som stärker rollen<br />
– Det bästa som hänt mig,<br />
säger Rima Hanna från Sigtuna<br />
om den nationella<br />
barnskötareutbildningen.<br />
Sigtuna är enda kommunen i Stockholms<br />
län som bestämt sig för att satsa<br />
på den utbildningen. Tack vare initiativ<br />
från <strong>Kommunal</strong> låg kommunen i<br />
startgroparna redan innan förskoleminister<br />
Lena Hallgren lanserade den<br />
nya planen och beslutet om statliga bidrag<br />
kommit.<br />
– Kommunens motiv för att bekosta<br />
utbildningen är att man vill höja personalens<br />
kompetens och kvalitén<br />
inom barnomsorgen, berättar Claery<br />
Westberg ordförande för kommunalarna<br />
i Sigtuna.<br />
Rima som arbetar i sexårsverksamheten<br />
i Steningeskolan gick barnskötarutbildningen<br />
för femton år sedan.<br />
Nu tillhör hon den andra kullen elever<br />
som fått möjlighet att validera sina<br />
kunskaper gentemot den eftergymnasiala<br />
utbildningen och komplettera<br />
med de kurser som saknas. Hon var lite<br />
orolig inför valideringen men den<br />
känslan släppte snart.<br />
Validering gick bra<br />
– Vi fick en lunta med väldigt många<br />
frågor, berättar Rima. Vi arbetade med<br />
dem några veckor hemma och sedan<br />
lämnade vi in svaren.<br />
En tid senare blev hon intervjuad av<br />
två lärare på utbildningen.<br />
8<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
– De utgick från mina svar och ställde<br />
frågor runt dem. På en del punkter<br />
fick jag sedan lämna in kompletteringar.<br />
Det kändes som ett avslappnat samtal,<br />
absolut inget korsförhör, säger Rima<br />
och ler.<br />
Valideringen visade att hon redan<br />
hade kunskaper motsvarande delkursen<br />
”att arbeta i förskola och fritidshem”.<br />
Under hösten gick hon sedan<br />
”barns lärande och utveckling” en dag<br />
i veckan. Nu har hon två delkurser<br />
kvar att gå.<br />
Rima tycker att utbildningen är intressant<br />
med mycket att läsa och bra<br />
lärare.<br />
– Jag fick bekräftelse i min roll som<br />
barnskötare. Det var en stimulans och<br />
gav tid att reflektera över vad vi gör i<br />
vårt arbete.<br />
Tydligare mot barnen<br />
Det mest konkreta resultatet tycker Rima<br />
är att hon blivit tydligare i sin roll.<br />
– Jag blir tydligare i min planering<br />
och tydligare mot barnen. Jag tänker<br />
annorlunda och kan vara mer flexibel.<br />
Ett bra exempel är när Rima är i<br />
gymnastiksalen med sina sexåringar.<br />
”Vad gör jag för fel?” tänkte hon ofta<br />
tidigare när något inte fungerade. Nu<br />
ser hon direkt att olika barn har olika<br />
behov och olika förmåga och vet hur<br />
hon kan anpassa sig efter det.<br />
- Killerboll är populärt och då vill<br />
barnen spela det varje gång. Det är något<br />
de känner sig trygga med. Jag vet<br />
att när de känner sig trygga med en sak<br />
kan vi gå vidare till nästa. Jag är tydlig<br />
och bestämd när jag berättar om planeringen.<br />
När Rima är trygg i sin yrkesroll kan<br />
hon ge trygghet till barnen.<br />
LENA ERICSONHÖIJER<br />
<strong>Kommunal</strong> har infört begreppetomsorgspedagogik.<br />
Begreppet är nytt, innehållet<br />
gammalt.<br />
– Omsorgspedagogik är barnskötarnas<br />
specialitet medan förskollärarna<br />
är utbildade i inlärningspedagogik, säger<br />
Annelie Karlgren, utredningssekreterare<br />
på <strong>Kommunal</strong>s förbundskontor.<br />
I omsorgspedagogiken är det viktigt<br />
att barnet duger som det är. Det är<br />
barnets behov som styr. Inlärningspedagogiken<br />
är projektstyrd, där har de<br />
vuxna satt upp ett mål som aktiviteterna<br />
styr mot. Den vuxne bestämmer till<br />
exempel att barnet skall lära sig skriva<br />
sitt namn istället för att vänta tills barnet<br />
själv känner ett behov av det. Den<br />
utgår ifrån en normalkurva som man<br />
strävar efter att alla barn skall följa. I<br />
verkligheten är det stor spännvidd i utvecklingen<br />
mellan barn i samma ålder.<br />
Baskurserna i den nationella eftergymnasiala<br />
barnskötarutbildningen.<br />
- Barns lärande och utveckling<br />
- Att arbeta i förskola och fritidshem<br />
- Barns miljö<br />
- Kommunikation och möte<br />
Det finnsäven två tilläggskurser<br />
- Skapande verksamhet<br />
- Rörelse och uteaktivitet.<br />
Nytt begrepp<br />
När sexårsverksamheterna startade<br />
var det ett sätt att föra över barnomsorgens<br />
pedagogik till skolan. Annelie<br />
menar att alla undersökningar visar att<br />
det inte blivit så. I praktiken tidigarelades<br />
skolstarten.<br />
– Det finns exempel på förskolor där<br />
fyra- och femåringarna har riktiga lektioner<br />
flera timmar i veckan, säger Annelie.<br />
Idag är det inlärningspedagogiken<br />
som har status och dominerar i förskolan.<br />
Det vill <strong>Kommunal</strong> ändra på säger<br />
Anneli. Tillsammans med forskaren<br />
Malene Karlsson har man satt ord på<br />
barnskötarnas arbete och deras speciella<br />
pedagogik. I samarbete med Linköpings<br />
universitet har <strong>Kommunal</strong> en<br />
kurs i omsorgspedagogik för barnskötare<br />
och dagbarnvårdare.<br />
- Det går inte att stoppa barn från att<br />
lära sig, säger Annelie, men ibland behöver<br />
de skyddas från skolan.<br />
LEH
Se hela barnet hela tiden<br />
En tydligare skillnad mellan<br />
barnskötarnas och förskollärarnas<br />
yrkesroll, det efterlyser<br />
Bengt Olsson, barnskötare<br />
på förskolan Kastanjen<br />
på Södermalm och ledamot<br />
i <strong>Kommunal</strong>s<br />
branschråd för förskola och<br />
skola.<br />
– Det kan skilja så mycket som 4 000<br />
kronor i lön mellan yrkesgrupperna,<br />
säger Bengt. Det vore logiskt att lönen<br />
följde arbetsuppgifterna på ett tydligare<br />
sätt. Visst har förskollärarna en annan<br />
utbildning men på arbetsplatserna<br />
ställer arbetsgivaren samma krav oavsett<br />
vilken grupp man tillhör.<br />
Ur arbetsmiljösynpunkt är det också<br />
viktigt att veta vad som förväntas.<br />
– Det finns en tendens att barnskötarna<br />
skall göra allting, vi vill ha vidgade<br />
arbetsuppgifter men baksidan är<br />
att det blir svårt att säga nej till arbetsuppgifter.<br />
Bengt vill inte ge något konkret exempel<br />
på vilka arbetsuppgifter som<br />
borde ligga på förskollärarna. Han<br />
menar att det måste diskuteras på arbetsplatserna.<br />
Han konstaterar också<br />
att arbetsgivarna skulle få problem<br />
Bengt Olsson är barnskötare och deltar i branschrådsarbetet inom yrket.<br />
– Vi barnskötare vill veta innehållet i yrket, inte vara allsysslare.<br />
med mer uppdelade arbetsuppgifter.<br />
Tillsammans med Lärarförbundet<br />
har <strong>Kommunal</strong> skapat studiematerialet<br />
”Kvalité i förskolan”. Bengt har<br />
handledarutbildning på materialet och<br />
hoppas nu att få komma till verksamheterna<br />
och starta diskussioner om roller<br />
och kvalité.<br />
Work-shops på gång<br />
Det ska bli work-shops med deltagare<br />
från olika arbetsplatser. Alla på en förskola<br />
ska gå samtidigt men för att få en<br />
bra diskussion skall grupperna inte vara<br />
i de vanliga arbetslagen. Barnskötare<br />
och förskollärare skall blandas. Materialet<br />
utgår från förskolans läroplan<br />
med ett arbetshäfte som fylls i utifrån<br />
diskussionerna. Tillbaks på arbetsplatsen<br />
arbetar man sedan vidare med arbetskamraterna.<br />
Bengt menar att det är självklart att<br />
barnskötarna ska ha planeringstid.<br />
– Det står i förskolans läroplan att<br />
arbetslaget är skyldigt att planera och<br />
dokumentera. Barnskötarna ingår i ar-<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1-06<br />
betslaget och ska också ha tid för uppgiften,<br />
därför behöver det inte skrivas<br />
in i avtalet.<br />
Ta facklig hjälp för tid<br />
Bengt tror att barnskötarna på de flesta<br />
arbetsplatser idag har planeringstid i<br />
en eller annan form.<br />
– Om det inte fungerar på någon arbetsplats<br />
måste medlemmarna ta hjälp<br />
av en facklig företrädare för att driva<br />
fram en lösning. Det finns stöd både i<br />
läroplanen och i arbetsmiljölagen. Arbetsuppgifter<br />
som vi inte får tid för att<br />
genomföra måste vi säga nej till.<br />
Lärarnas utbildning blir allt mer<br />
teoretisk och många som ska arbeta<br />
inom förskolan tycker att den har för<br />
lite betoning på de mindre barnen.<br />
– I de work-shops som jag har varit<br />
med på efterlyser förskollärarna mer<br />
kunskap om omsorgsbiten.<br />
Se hela barnet hela tiden, så kan<br />
man sammanfatta Bengt Olssons syn<br />
på sitt arbete som barnskötare.<br />
– Hur skall man kunna arbeta med<br />
barn om man inte vet hur hela barnet<br />
är?<br />
LENA ERICSONHÖIJER<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 9
I korthet<br />
Enklare att anmäla<br />
Vårdanställda ska våga anmäla fel.<br />
Socialstyrelsen vill att det ska bli enklare<br />
att anmäla felbehandling inom<br />
sjukvården enligt Lex Maria. Tanken<br />
är att det är själva sjukvårdsorganisationen<br />
och inte vårdpersonalen som<br />
ska ställas till ansvar, rapporterar SVT<br />
i januari. Johan Carlson på socialstyrelsen<br />
tror att vården inte gör så många<br />
anmälningar som man borde av rädsla<br />
för att den enskilde anställde dras<br />
fram i ljuset, trots att felet kan ha grundat<br />
sig i en systemfråga. Drabbade patienter<br />
ska dock även i fortsättningen<br />
kunna anmäla enskild vårdpersonal.<br />
Arbetsskadorna minskar<br />
Arbetsmiljön blev sämre för nästan alla<br />
grupper på arbetsmarknaden åren<br />
1991 till 2003, enligt en LO-undersökning.<br />
Nära 60 procent av kvinnorna<br />
i tillverkningsindustrin hade värk<br />
varje vecka år 2003. Men därefter har<br />
arbetsskadorna minskat. LO-undersökningen<br />
stämmer bra med Arbetsmiljöverkets<br />
bild av läget. Andelen<br />
som uppger att de har besvär av arbetet<br />
har minskat de senaste två åren.<br />
Förklaringen till det bättre läget finns i<br />
arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna.<br />
Det systematiska arbetsmiljöarbetet<br />
har fått ett visst genomslag, sjukfrånvaron<br />
har fått många arbetsplatser att<br />
jobba mer aktivt med arbetsmiljön,<br />
enligt LO-tidningen i januari.<br />
Realvärdet har ökat<br />
De lägsta lönerna i kollektivavtalen<br />
har ökat betydligt sedan mitten på<br />
1990-talet. En genomgång av flera<br />
stora avtalsområden visar att det reala<br />
värdet av avtalens lägsta löner har stigit<br />
rejält på tio år. Ökningen har framförallt<br />
skett för okvalificerade jobb<br />
inom tjänstesektorn enligt forskaren<br />
Per Skedinger som gjort studien för<br />
Institutet för arbetsmarknadspolitisk<br />
utvärdering. Inom handeln och restaurangbranschen<br />
har det skett en 40-procentig<br />
ökning av timlönen för dem<br />
som har allra sämst betalt. Avräknat<br />
för inflation innebär det mer än 20<br />
kronor i timmen.<br />
Färre i facket<br />
Den fackliga anslutningen till LO<br />
minskar. 80 procent av arbetarna är organiserade,<br />
fem procentenheter mindre<br />
än för fem år sedan. Arbetare under<br />
30 år går inte in i facket i samma grad<br />
som tidigare. Nedgången är kraftig<br />
bland män i alla åldrar skriver LO-tidningen.<br />
10<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
– Jag kan vara orolig för vårt sätt att<br />
stödja unga människor, här ser jag<br />
svagheter, säger Erland Olauson,<br />
LO:s avtalssekreterare. Sven Nelander<br />
tycker att det allvarligaste är att<br />
mönstret bland de unga sprider sig.<br />
Man går mellan tillfälliga jobb och<br />
mellan studier och jobb allt högre upp<br />
i åldrarna. Då är det kanske inte en<br />
facklig anslutning man tänker på i första<br />
taget.<br />
Ändrad rapportering<br />
Rapporteringsplikten till Migrationsverket<br />
om att asylsökande fått jobb<br />
måste ändras. Det anser LO, då det<br />
finns risk för att asylsökande utnyttjas<br />
för svartjobb. Det skriver LO:s vice<br />
Ordförande Leif Håkansson på Göteborgspostens<br />
debattsida i januari. Idag<br />
är det den asylsökande själv som ska<br />
rapportera anställningen till Migrationsverket<br />
och det tror inte LO att alla<br />
gör, därför bör rapporteringsplikten<br />
ligga på arbetsgivaren.<br />
Seko stämmer Connex<br />
T-banefacket stämmer Connex inför<br />
AD. De centrala förhandlingarna mellan<br />
Seko och Almega om uppsägningen<br />
av tunnelbanefackets ordförande<br />
Per Johansson har havererat fullständigt.<br />
Seko kommer att stämma Connex<br />
som har hand om driften av tunnelbanan<br />
inför Arbetsdomstolen. Seko<br />
anser att avskedet saknar grund och<br />
kräver att Johansson ska få tillbaka sitt<br />
jobb, rapporterar SVT:s nyheter i januari.<br />
Connex hävdar å sin sida att företaget<br />
tvingats agera sedan Johansson<br />
uppträtt kränkande och hotfull<br />
mot anställda. Avskedandet i höstas<br />
ledde till protester bland tunnelbaneanställda<br />
vilket gav störningar i trafiken.<br />
Sjuka sägs upp<br />
Allt fler långtidsanställda sägs upp<br />
från sina anställningar. Enligt en undersökning<br />
från Trygghetsrådet har ett<br />
trendbrott ägt rum det senaste året<br />
skriver LO-tidningen. Tidigare sades<br />
långtidssjuka nästan aldrig upp. Det<br />
fanns en stark norm hos de fackliga företrädarna<br />
som gick ut på att långtidssjuka<br />
skulle undantas när företag<br />
minskade sin personal på grund av arbetsbrist.<br />
Den normen har nu försvagats.<br />
Fackets attityd har förändrats<br />
och cheferna ligger på och vill säga<br />
upp de långtidssjuka. Jonas Milton, vd<br />
för Almega anser att arbetsgivarnas<br />
skyldighet att betala en del av sjukpenningen,<br />
den så kallade medfinansieringen<br />
ligger bakom förändringen.<br />
Lönegranskning<br />
gav medlemmar<br />
1,2 miljoner<br />
Sedan Jaddi började granska om medlemmarna som arbetar på SLA-avtalet<br />
får rätt lön har han hittat felaktigheter för 1,2 miljoner . Pengar som betalats<br />
ut till medlemmarna som kontinuerlig lön.<br />
1,2 miljoner kronor till medlemmarna,<br />
det blev resultatet<br />
efter att <strong>Kommunal</strong><br />
lönegranskat trädgårdsbranschen.<br />
Under förra året projektanställdes Jaddi<br />
Dalawi som ombudsman för att gå<br />
igenom 151 företag inom branschen,<br />
för att se över om medlemmarna hade<br />
rätt löner. Av de 151 arbetsgivarna har<br />
avtalsbrott upptäckts på 50 stycken<br />
vilket genererat i 1,2 miljoner kronor<br />
till <strong>Kommunal</strong>s medlemmar.<br />
Varje företag har cirka fem arbetsställen<br />
att sköta per säsong vilket innebär<br />
många arbetsplatsbesök.<br />
– En del företag försöker naturligtvis<br />
komma billigare undan genom att<br />
inte betala rätt löner men ofta är det<br />
okunskap hos den som administrerar.<br />
De kan helt enkelt inte avtalen tillräckligt<br />
väl, säger Jaddi.<br />
Inte efter avtalet<br />
En del medlemmar har inte fått något<br />
lönepåslag alls, som de enligt avtalet<br />
ska ha. Andra har inte rätt tillägg eller<br />
andra ersättningar de har rätt till. Sammanlagt<br />
har över 500 anställdas löner<br />
granskats. I granskningen upptäcktes<br />
fel i lönerna på mellan 180 kronor till<br />
3500 kronor. Pengar som inte betalats<br />
ut som lön varje månad.<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar inom träd-<br />
gårdsanläggningsbranschen betalar<br />
förutom den vanliga medlemsavgiften<br />
även en granskningsavgift. Anledningen<br />
till att medlemmarna själva får<br />
betala denna avgift beror på att arbetsgivarna<br />
inom SLA (Skogs- och lantarbetar<br />
arbetsgivare) inte vill betala avgiften<br />
vilket andra arbetsgivare gör.<br />
Efter granskningen har nya medlemmar<br />
anslutit sig till <strong>Kommunal</strong> då de<br />
sett nyttan av medlemskapet och<br />
granskningen.<br />
Fått tips om oseriösa<br />
– Det har varit roligt att komma ut och<br />
hitta fel som jag kan rätta till, ler Jaddi.Medlemmarna<br />
har naturligtvis blivit<br />
glada över det. Förutom att rätta till<br />
lönerna har vi också samtidigt rättat<br />
till en del arbetsmiljöproblem som<br />
upptäckts i samband med besöket.<br />
– Seriösa arbetsgivare har även gett<br />
oss tips om oseriösa arbetsgivare som<br />
betalar svarta löner. Så nyttan med<br />
granskningen har lett till flera åtgärder<br />
som är positiva för medlemmarna.<br />
Efter projektanställningen har Jaddi<br />
nu fått en anställning inom <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län som lönegranskare,<br />
för att fortsätta sitt arbete. En uppföljande<br />
granskning kommer att ske var<br />
tredje månad för att se till att arbetsgivarna<br />
följer avtalen.<br />
KERSTIN RIDDERSTEDT
Protester mot säkerheten<br />
orsak till uppsägning av Per<br />
– Om förarna är oroliga för<br />
säkerheten i tunnelbanan<br />
så har trafikanterna anledning<br />
att vara det, säger Per<br />
Johansson, stridbar ordförande<br />
för tågförarna i Stockholm.<br />
Precis som de anhöriga<br />
har anledning att bli, om<br />
personalen på äldreboendet<br />
är oroliga för de gamla.<br />
Yttrandefrihet och meddelarskydd<br />
för de anställda är<br />
därför nödvändigt och något<br />
som facket måste ta<br />
strid för.<br />
Per Johansson blev avskedad sedan att<br />
som facklig företrädare kritiserat säkerheten<br />
i tunnelbanan. <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län, LO-distriktet i Stockholm<br />
och en rad olika fackliga organisationer,<br />
här i Sverige och över hela<br />
världen, har protesterat mot avskedet<br />
men arbetsgivaren Connex har hittills<br />
inte backat.<br />
Fackförbundet SEKO har i förhandlingar<br />
krävt att Connex ska ta tillbaka<br />
avskedet men de centrala förhandlingarna<br />
som hölls den 4 januari slutade i<br />
oenighet. Nu väntar Arbetsdomstolen.<br />
Per Johansson ser en tydlig koppling<br />
mellan privatiseringarna, säkerhetsbristerna<br />
och att de anställdas situation<br />
försämras. Connex och andra privata<br />
bolag tycks ha en strategi.<br />
Försämrar villkoren<br />
– Man köper in sig i ett bolag för att få<br />
lokal kunskap, sedan lägger man ett<br />
lågt anbud och konkurrerar ut sina<br />
motståndare, säger Per. När man får<br />
kontraktet börjar man skära ner på personal<br />
och försämra anställningsvillkoren<br />
för att minska kostnaderna. Man<br />
bryr sig inte om infrastruktur och långsiktiga<br />
investeringar eftersom det kanske<br />
är någon annan som får anbudet<br />
nästa gång. Man tar så mycket pengar<br />
man kan under de år man har kontraktet.<br />
Personalen får betala för de låga<br />
kostnaderna med sämre löner, anställningsvillkor<br />
och arbetsmiljö.<br />
Att säkerheten sätts på spel genom<br />
detta är ett internationellt fenomen. I<br />
England har flera allvarliga olyckor<br />
inträffat på grund av eftersatt underhåll.<br />
Även där har Connex gått hårt<br />
fram mot sina anställda. Man gav<br />
– Arbetsgivarna tystar de anställda genom deltider, konstiga anställningar, individuella löner och attacker mot<br />
fackliga företrädare, säger Per.<br />
skyddsombud sparken och trakasserade<br />
anställda som vågade prata om säkerheten.<br />
Facket vann den rättsliga<br />
processen om de avskedade fackombuden<br />
och Connex blev av med kontraktet<br />
på lokaltrafiken.<br />
Per Johansson efterlyser en facklig<br />
utvärdering av privatiseringarna och<br />
avregleringarna.<br />
Negativa konsekvenser<br />
– Klubb 119 har tagit ställning mot<br />
privatiseringarna medan SEKO som<br />
förbund haft en mer avvaktande hållning,<br />
de vill ”reglera avregleringen”.<br />
Nu är det dags att utvärdera. Har det<br />
blivit bättre och billigare? Vilka problem<br />
har uppstått?<br />
Per pekar på en rad negativa konsekvenser<br />
av avregleringen, hur man<br />
styckat upp verksamheten och därmed<br />
försvårat rehabiliteringsarbetet, hur<br />
allt fler medlemmar blir uppsagda när<br />
det inte finns omplaceringsmöjligheter.<br />
– Arbetsgivarna tystar de anställda<br />
genom deltider, konstiga anställningar,<br />
individuella löner och attacker mot<br />
fackliga företrädare, säger Per.<br />
Just nu planerar SEKO:s klubb 119<br />
en gala till försvar för sin ordförande<br />
men det är osäkert när den blir av eftersom<br />
den rättsliga processen dragit ut<br />
på tiden. Frågan kommer upp i AD till<br />
sommaren eller i höst.<br />
Protester kommer<br />
Under den internationella trafiksäkerhetsdagen<br />
den 27 mars kommer man<br />
att genomföra protester mot säkerhetsbristerna<br />
och hoppas på besök av<br />
skyddsombuden från England som<br />
vann sin kamp mot Connex.<br />
De vilda strejker som genomförts i<br />
Stockholm har varit väldigt spontana<br />
och fått ett grundmurat stöd från trafikanterna.<br />
Protesterna kommer att fortsätta.<br />
Men klubbens inställning är att<br />
frågan om avskedet är så stor att an-<br />
svaret för den inte kan läggas på ett<br />
hundratal tågförare. Konsekvenserna<br />
av privatiseringarna går igen inom<br />
många områden. Det handlar om yttrandefrihet,<br />
den fackiga föreningsrätten<br />
och om att meddelarskyddet måste<br />
gälla inom all offentligt finansierad<br />
verksamhet.<br />
- Det behövs tryckas på från många<br />
håll för att få upp de här frågorna på<br />
dagordningen, säger Per. Nu har vi<br />
chans att flytta fram våra positioner<br />
genom facklig kamp.<br />
LENA ERICSONHÖIJER<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 11
I korthet<br />
Jourrum krävs<br />
Har du som personlig assistent jour<br />
hos någon brukare? Då kräver arbetsmiljöföreskrifterna<br />
att du skall kunna<br />
vila ostört. Efter ingripande från kommunals<br />
skyddsombud har nu arbetsmiljöverket<br />
ålagt Bodens kommun att<br />
ordna med ett jourrum för de personliga<br />
assistenterna hos en brukare.<br />
Assistenterna börjar kvällspasset<br />
klockan fyra eller fem på eftermiddagen<br />
och arbetar till elva på kvällen.<br />
Sedan har de jour till morgonen därpå<br />
och ska då vara tillgängliga för att<br />
kunna hjälpa brukaren vid behov. Eftersom<br />
brukaren ofta går upp på nätterna<br />
och assistenterna enbart kan vila<br />
i vardagsrummet blir de störda. De får<br />
därför inte den vila i ostördhet, som<br />
arbetmiljöreglerna föreskriver. Eftersom<br />
brukaren vägrat att flytta till en<br />
större lägenheter lovade kommunen<br />
att sätta upp en vägg som avskärmar<br />
vardagsrummet från hallen men ännu<br />
efter ett år har åtgärden inte verkställts.<br />
Arbetsmiljöverket ger nu kommunen<br />
tid till den 31 mars därefter hotar<br />
böter om assistenterna inte fått sitt<br />
jourrum.<br />
(källa: Norrländska socialdemokraten)<br />
Slitet golv är<br />
arbetsmiljöproblem<br />
Den 39-åriga plastmattan i Lagaholmsskolans<br />
matsal är en sanitär olägenhet,<br />
då den på grund av slitage är<br />
mycket svår att hålla ren. Det anser<br />
personal i skolmatsalen. Plastmattan i<br />
matsalen där omkring 1 000 elever<br />
från högstadiet och gymnasiet dagligen<br />
intar sin skollunch är lika gammal<br />
som byggnaden. För ungefär fyra år<br />
sedan var servicechefen Erland Björkman<br />
och Kent-Arne Andersson (c),<br />
ordförande i servicenämnden, på besök<br />
i matsalen. Då påtalade personalen<br />
problemen med att hålla golvet<br />
rent och fräscht.<br />
”Vad har ni gjort för att vi skall få det<br />
bättre när det gäller vår arbetsmiljö”,<br />
frågar personalen nu i en skarpt formulerad<br />
skrivelse till ansvariga chefer<br />
och politiker. ”Efter dessa fyra år<br />
tycker vi att det borde finnas pengar<br />
för detta ändamål”, skriver personalen.<br />
Diskriminering<br />
kartläggas<br />
Under våren kartläggs diskrimineringen<br />
på den svenska arbetsmarknaden,<br />
berättar tidningen Personal & ledarskap.<br />
Personer med påhittad iden-<br />
12 <strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
titet söker jobb för att testa arbetsgivarnas<br />
bedömning av sökande med utländsk<br />
bakgrund.<br />
Det är FN-organet ILO, International<br />
Labour Organisation, som på uppdrag<br />
av integrationsverket ska kartlägga<br />
om det förekommer diskriminering på<br />
den svenska arbetsmarknaden. Det<br />
som kallas situationsmetoden går ut<br />
på att två personer med likvärdiga meriter<br />
och uppträdande söker en utannonserad<br />
tjänst. Det enda som skiljer<br />
de sökande från varandra är att den<br />
ena har invandrarbakgrund. Tre punkter<br />
ska studeras: hur de två sökande får<br />
besked om jobbet, om det blir aktuellt<br />
med intervju och om de får jobbet.<br />
Undersökningar i andra europeiska<br />
länder visar att diskriminering är vanligast<br />
under de första minuterna av ett<br />
telefonsamtal. Utländska sökande avvisas<br />
ofta direkt med motiveringen att<br />
jobbet redan är tillsatt. I den andra fasen,<br />
när arbetsgivaren träffar de sökande,<br />
är förekomsten av diskriminering<br />
lägre.<br />
LO Globalt<br />
En rättvis värld<br />
är möjlig<br />
En värld med 246 miljoner barnarbetare,<br />
varav 180 miljoner i de värsta<br />
formerna, är inte mänsklig. När arbetare<br />
blir inlåsta på fabriker i så kallade<br />
ekonomiska frizoner tillämpas inte alla<br />
människors lika värde.<br />
Det skriver socialdemokraterna i sitt<br />
nya internationella program ”En rättvis<br />
värld är möjlig” som antogs av partikongressen<br />
i Malmö i november.<br />
Programmet präglas av ett facklig-politiskt<br />
perspektiv på de internationella<br />
frågorna och en tro på att världen går<br />
att förändra.<br />
Farligare att vara<br />
fackligt aktiv<br />
Under 2004 mördades 145 människor<br />
för att de organiserade sig på sin arbetsplats,<br />
trots att detta är en rättighet<br />
enligt FN konventionen. Jämfört med<br />
året innan innebär antalet mördade en<br />
ökning med sexton personer. Det visar<br />
en ny rapport från FFI (Fria fackförenings<br />
internationalen)<br />
Enligt rapporten hotades 463 fackligt<br />
aktiva till livet, 57 torterades eller<br />
misshandlades, 159 greps och 37<br />
fängslades.<br />
– Siffrorna anger bara rapporterade<br />
fall och är toppen på ett isberg, säger<br />
Maria Rodikova från LO-TCO Biståndsnämnd.<br />
Hon menar at många inte<br />
känner till att man kan rapportera<br />
kränkningar av de fackliga rättigheterna<br />
medan andra kan vara för rädda för<br />
att våga göra det.<br />
Mirjas vikariat<br />
var lärorikt<br />
Till hösten startar omvårdnadsprogrammet<br />
på en populär<br />
innerstadsskola och<br />
barn- och fritisprogrammet<br />
ger högskolebehörighet.<br />
Det är två konkreta resultat<br />
av att undersköterskan Mirja<br />
Särkiniemi (s) vikarierat<br />
som skolborgarråd i Stockholms<br />
stad.<br />
– Genom att göra utbildningarna attraktiva<br />
tror jag att vi kan underlätta<br />
rekryteringen till <strong>Kommunal</strong>s yrkesområden,<br />
säger Mirja.<br />
Förra året så här dags vikarierade<br />
Mirja Särkiniemi som skolborgarråd i<br />
Stockholm.<br />
– Jag är glad att jag lyckats få in omvårdnadsprogrammet<br />
på ytterligare en<br />
skola från hösten <strong>2006</strong>, säger Mirja,<br />
det blir på Kungsholmens gymnasium,<br />
en populär innerstadsskola.<br />
Teori i innerstaden<br />
Med det borgerliga systemet med betygsintagning<br />
och sedan rektorerna<br />
fått större inflytande över vilka program<br />
deras skolor skall ha, så finns en<br />
tendens, menar Mirja, att de teoretiska<br />
programmen hamnar i innerstaden<br />
medan de yrkesinriktade placeras i<br />
mindre attraktiva förortsskolor.<br />
Mirja hann bara börja sitt vikariat så<br />
hamnade hon i hetluften. Frånvarostatistiken<br />
presenterades, de borgerliga<br />
partierna ställde henne tillsvars och<br />
krävde tuffare tag mot skolkande gymnasieelever.<br />
Hon tycker att de borgerliga<br />
partierna gör det lätt för sig när det<br />
kräver att skolk ska anges i betyget.<br />
– Jag tror det är viktigt att försöka se<br />
orsakerna bakom skolket och göra något<br />
åt detta istället för att bestraffa,<br />
som borgarna vill, säger Mirja som ägnade<br />
mycket tid åt att åka runt på skolorna,<br />
prata med elever och skolledare.<br />
Listan på åtgärder som utarbetades<br />
blev lång och det viktigaste är att börja<br />
tidigt tror Mirja.<br />
– Mindre barngrupper i förskolan är<br />
viktigt för att ge alla elever bra förutsättningar<br />
längre fram. Vi behöver göra<br />
utbildningarna mer attraktiva och<br />
ge bättre stöd till elever med sociala<br />
problem.<br />
Tillbaks på KS<br />
Mirja tycker att tiden som borgarråd<br />
var lärorik och rolig. Hon uppskattade<br />
att få koncentrera sig på ett område i<br />
politiken. Att stå i fullmäktige och presentera<br />
sina ärenden, tampas med slipade<br />
politiker och möta allmänheten<br />
har gett bättre självförtroende.<br />
Även om Mirja nu är tillbaka i det<br />
fackliga arbetet på Karolinska, där<br />
hon har sin anställning som undersköterska<br />
på kvinnokliniken, så har hon<br />
inte lämnat politiken. Hon är åter i<br />
stadsdelsnämnden i Kista och har tagit<br />
över ordförandeskapet i Trafiknämnden.<br />
Oavsett vad hon gör i sitt politiska<br />
arbete är samarbetet med facket viktigt.<br />
– Facklig-politisk samverkan måste<br />
bli konkret, säger Mirja, vi kommunalare<br />
måste känna att vi verkligen kan<br />
påverka i de frågor som är viktiga för<br />
oss.<br />
LENA ERICSONHÖIJER
Facklig-politisk samverkan<br />
förändrar lagstiftningen<br />
På bussgaraget i Hornsberg<br />
bildades en s-förening,<br />
LänsTrafikSossen LTS, för<br />
anställda inom kollektivtrafiken<br />
för knappt ett år sedan.<br />
Några fackliga företrädare<br />
och bussförare ville<br />
skapa en möjlighet att påverka<br />
sitt arbetsliv.<br />
Redan från början fanns ett mål. Det<br />
var att försöka ändra villkoren för de<br />
anställda bussförarna vid upphandling<br />
av trafiken inom bland annat SL. I dag<br />
finns ingen laglig reglering som säger<br />
att en ny entreprenör ska ta över den<br />
befintliga personalstyrkan, ett förhållande<br />
som kan slå hårt mot kommunals<br />
medlemmar.<br />
Robert Skoglund som är sekreterare<br />
i LTS, LänsTrafikSossen, och tidigare<br />
ordförande på Hornsbergsgaraget förklarar.<br />
- Visserligen har vi en lokal överenskommelse<br />
i Stockholm som gör att ett<br />
bussbolag som tar över ett trafikområde<br />
måste ta över även personalen. Men<br />
det är ett avtal som kan förändras om<br />
den politiska majoriteten beslutar annorlunda.<br />
Lagförslag i vår<br />
Med utgångspunkt från det skrev<br />
LTS en motion om personalövertagande<br />
som de sände till Stockholms arbetarekommun.<br />
Där behandlades den på<br />
representantskapet. Efter diskussioner<br />
och beslut där sändes den sedan vidare<br />
till den Socialdemokratiska riksdagsgruppen.<br />
- Nu behandlas frågan av riksdagens<br />
trafikutskott, säger Robert och ser<br />
nöjd ut. Förhoppningsvis kommer det<br />
ett lagförslag i frågan framåt våren.<br />
Att Robert känner sig ganska nöjd är<br />
uppenbart. Genom den politiska föreningen<br />
LTS har bussförarna fått yttterligare<br />
en väg att driva sina krav om<br />
anställningar och arbetsmiljö.<br />
- Visst påverkar det att skriva en motion<br />
till <strong>Kommunal</strong>s kogress, säger<br />
Robert. Men det här med att skriva rena<br />
partipolitiska motioner är ett bra<br />
komplement. Genom det stärker vi det<br />
fackliga inflytandet i politiken ytterligare.<br />
Ordförande för LTS är Lasse Johansson,<br />
också han från Hornsbergsgaraget.<br />
För närvarande arbetar han<br />
som ombudsman på <strong>Kommunal</strong><br />
Robert Skoglund anser att facklig-politisk samverkan är nödvändig för att påverka anställningsförhållandena<br />
för <strong>Kommunal</strong>s medlemmar.<br />
Stockholms län. Något som stärker<br />
den fackligt-politiska kopplingen ytterligare.<br />
LTS är öppen för alla anställda inom<br />
kollektivtrafiken i Stockholm. Det<br />
verkar vara en framgångsväg hittills.<br />
Att så snabbt fått gensvar på en så omfattande<br />
fråga som anställningstryggheten<br />
vid upphandling imponerar. För<br />
Roberts del har det fackligt - politiska<br />
föreningsarbetet även lett till nya uppdrag,<br />
nu hos trafiklandstingsrådet Anna<br />
Kettner.<br />
GÖTE AXELSSON<br />
Kunskap om LSS viktig<br />
Personliga assistenter är en<br />
yrkesgrupp som behöver<br />
synliggöras. Därför anordnade<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms<br />
län en yrkeskonferens<br />
för assistenter i slutet<br />
av förra året.<br />
- Vi bjöd in personliga assistenter viasektionerna,<br />
berättar Lotta Lundén<br />
som är ombudsman på <strong>Kommunal</strong>. De<br />
flesta deltagarna var arbetsplatsombud<br />
men även några som inte tidigare<br />
varit fackligt aktiva kom.<br />
Det som skapade mest diskussion<br />
var förhållningssättet i arbetet.<br />
- Vad ska assistenterna göra? Ofta<br />
blir det konflikter mellan brukarnas<br />
önskemål och assistenternas krav på<br />
bra arbetsmiljö, säger Lotta Lundén.<br />
Olika arbetsgivare har kommit olika<br />
långt i hur man hantera problemet.<br />
Lotta menar att det behövs mer kun-<br />
skap hos arbetsgivaren. <strong>Kommunal</strong><br />
välkomnade därför Agneta Sköldstedt,<br />
enhetschef från Botkyrka kommun,<br />
att delta i konferensen.<br />
En annorlunda dag<br />
Det var en annorlunda dag jag fick vara<br />
med på, skriver Agneta Sköldstedt i<br />
sin rapport från dagen. Agneta är enhetschef<br />
för LSS-enheten i Botkyrka<br />
kommuna. Övriga deltagare var fackliga<br />
ombud från hela Stockholms län.<br />
Först spelades ett rollspel om en anställningsintervju<br />
upp, jag kände inte<br />
igen mig. Men det var väl meningen<br />
att överdriva en del. Tack och lov arbetar<br />
vi inte så i Botkyrka kommun, fortsätter<br />
Agneta i sin rapport.<br />
Sedan kom Birgitta Grkovic från<br />
Försäkringskassan, Agneta Karlström<br />
från Arbetsmiljöverket och Stefan<br />
Pelc, brukare och egen arbetsgivare.<br />
Birgitta informerade om LSS - Lagen<br />
om stöd och service till vissa<br />
funktionshindrade, om Socialtjänstlagen<br />
och om andra stöd som finns för<br />
funktionshindrade. Det ställdes<br />
många frågor främst kring LSS. Det<br />
slog mig hur viktigt det är att alla assistenter<br />
känner till lagens innehåll för<br />
att kunna arbeta professionellt.<br />
Agneta Karlström från Arbetsmiljöverket<br />
informerade om Arbetsmiljölagen<br />
och Lagen om arbetstid. Det<br />
blev en livlig diskussion om personliga<br />
assistenters arbetsmiljö. Det som är<br />
viktigt när det gäller arbetsmiljö för<br />
personliga assistenter är att alla har ansvar<br />
för arbetsmiljön och att vi arbetar<br />
systematiskt med arbetsmiljöfrågor.<br />
Stefan Pelc berättade hur det är att<br />
vara arbetsgivare och jämförde med<br />
att ha kommunen som utförare av sin<br />
assistans. Han var provocerande och<br />
fick mothugg från deltagarna, som ju<br />
alla var anställda hos olika kommuner.<br />
I stort var det en givande dag blev<br />
Agneta Sköldstedts sammanfattning.<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong>13
Bussföraren Abdülmecit Ekici<br />
Helgarbetarna håller ställn<br />
Vi kommunalare finns i alla<br />
möjliga och omöjliga situationer<br />
som kan inträffa under<br />
en livstid.Vi är med från livets<br />
början redan på BB och<br />
hänger med i livets olika skeenden,<br />
ända till dess slut. Bara<br />
under en vecka, är det nästintill<br />
omöjligt att som medborgare,<br />
inte träffa på en<br />
kommunalare.<br />
Det kan vara barnskötaren på förskolan,<br />
14 <strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
busschauffören på bussen som tar dig<br />
till jobbet. Kanske har du en åldrande<br />
förälder eller handikappad vän som får<br />
hjälp av en kommunalare. På fritiden är<br />
det möjligt att någon i din familj sportar<br />
i kommunens sport eller simhall, där våra<br />
kompisar har kritat fotbollsplaner<br />
och klorat bassängen. Sotarna fejar våra<br />
skorstenar och räddningstjänsten rycker<br />
ut när vi glömt våra tända ljus.<br />
Vi är många och vi arbetar inom<br />
många olika yrken och branscher. När<br />
helgerna närmar sig kan de flesta människor<br />
koppla av och umgås med familj<br />
och vänner, äta god mat och njuta av en<br />
lång, härlig, avkopplande helg.<br />
En oumbärlig grund<br />
Men många av oss kommunalare arbetar<br />
när andra är lediga. Vi arbetar helger,<br />
kvällar och nätter, somliga väljer att arbeta<br />
helg andra är tvungna. Gemensamt<br />
är att vi arbetar inom branscher som är<br />
viktiga för samhället och för den enskilde<br />
individen. Tillsammans är vi en betydelsefull<br />
grund som är oumbärlig för<br />
att människors liv ska fungera.<br />
Binyam Yowhannes är vårdbiträde och<br />
jobbar inom äldreomsorgen i Bromma,<br />
han arbetar tre av fyra helger och tjänstgjorde<br />
även under julhelgen. För honom<br />
är det ingen skillnad om han jobbar vardag<br />
eller storhelg.<br />
– Det är samma jobb som måste göras<br />
vardag som helg, för mig spelar det ingen<br />
roll om jag jobbar helger. Jag föredrar<br />
att vara ledig mitt i veckan istället<br />
och eftersom jag ofta jobbar dubbelpass<br />
på helgen så kan jag vara ledig tre dagar<br />
mitt i veckan istället. Dessutom får jag<br />
lite mer betalt genom ob-tillägget.<br />
För att ta sig till jobbet på julafton åkte
Vårdbiträdet Binyam Yowhannes Brandmannen Johan Aldor<br />
ngarna när andra firar<br />
inyam kommunalt, han skulle vara på<br />
itt arbete senast halv åtta och måste gå<br />
pp tidigt för att hinna, kanske träffade<br />
an då Abdülmecit Ekici, bussförare på<br />
ornsbergsgaraget, som också jobbar<br />
elg. Men Abdülmecit gick upp ännu tiigare<br />
för att transportera tidiga resenäer<br />
denna jul.<br />
Han firar egentligen inte själv jul<br />
ven om han har en lykta i fönstret och<br />
ar prövat allt från dans runt granen till<br />
ulskinka. Han jobbar gärna julhelgen<br />
ftersom det ger hans firande arbetsamrater<br />
större möjlighet att vara ledi-<br />
ga. Den extra ersättningen för obekväm<br />
arbetstid är också välkommen.<br />
Högsäsong<br />
En yrkesgrupp som tyvärr har högsäsong<br />
under hela december månad är<br />
brandkåren.<br />
På Södra Roslagens brandförsvar arbetar<br />
Johan Aldor, han och kollegorna<br />
på stationen i Täby hade en ganska lugn<br />
julafton. Själv har inte Johan något problem<br />
med att arbeta helg.<br />
– Jag som inte har barn tycker att det<br />
är ganska okey att arbeta julafton, säger<br />
Johan, men jag förstår att de arbetskamrater<br />
som har familj tycker att det är tråkigt.<br />
Har man otur kan man få arbeta<br />
flera jular i rad.<br />
Arbetet i brandkåren känns meningsfullt<br />
tycker Johan.<br />
– Vi kommer alltid för att hjälpa och<br />
får mycket uppskattning för vår insats.<br />
Jag uppskattar gemenskapen i arbetet<br />
och den blir extra stor när man arbetar<br />
en helg som julafton.<br />
KERSTIN RIDDERSTEDT<br />
P.S<br />
Vi har valt att visa helgarbetare ur ett<br />
manligt perspektiv. Det innebär inte att<br />
alla kvinnor som arbetar helger och nätter<br />
är glömda. Snarare tvärsom, där<br />
finns den verkliga ryggraden inom den<br />
gemensamma sektorn.<br />
D.S<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong>15
Elvan-två<br />
16<br />
Novell av Helén Bjurberg<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
jag på<br />
droppet”, sa<br />
hon. ”Kuren<br />
kommer att<br />
Dåsätter<br />
pågå i en<br />
halvtimme, och det är bara att ringa på<br />
klockan om det är något. Det är den röda<br />
knappen där, men det vet du väl redan?”<br />
Hon pekade på en röd signalknapp<br />
på sängbordet och jag nickade.<br />
Så gick hon ut ur rummet. Jag följde<br />
henne med blicken. Söt tjej. I min egen<br />
ålder, med mörkt, tjockt hår. Man kunde<br />
ana fina former under den vita tunikan.<br />
För en kort stund glömde jag bort<br />
vart jag befann mig, och vem jag var.<br />
Jag såg på henne som en kvinna och<br />
mig själv som en man. Men så mindes<br />
jag. Nu låg jag här, och var inte något<br />
sexobjekt direkt. Jag var ”elvan-två”,<br />
en cancersjuk patient i rum elva, säng<br />
två, knappt ens värd att betrakta som<br />
en man. Ingen större risk att brunetten<br />
hade velat hänga med mig hem efter<br />
kurens slut, ens om jag hade sett ut<br />
som Brad Pitt.<br />
Jag lutade mig tillbaka och tittade på<br />
påsen som hängde där och droppade.<br />
Följde slangen som slingrade sig från<br />
påsen på droppställningen, ner genom<br />
droppräknaren och vidare in i dosan<br />
på mitt bröst. Såg på när giftdropparna<br />
sakta attackerade mig, sökte sig in i<br />
min vävnad och fullkomligt sög musten<br />
ur mina celler. Jag slöt ögonen. De<br />
sa inte ”cellgift”, personalen här. Som<br />
vi andra gjorde, vi som fick skiten i<br />
oss. De sa cytostatika. Kanske ville de<br />
inte skrämma upp oss med ett så dramatiskt<br />
ord som ”gift”. Men inte kunde<br />
de väl tro att ett litet ord kunde<br />
skrämma upp oss, vi som låg här? Man<br />
kunde väl knappast bli räddare än vad<br />
man redan var? Vi visste ju att de där<br />
dropparna kanske var vår enda chans<br />
att överleva, att få uppleva sommaren<br />
eller kanske till och med nästa månad.<br />
Då sket man väl i vad man kallade saker<br />
och ting. Och varför inte cellgift<br />
förresten? Det var ju var det var. Ett<br />
gift som tar kål på cellerna. Cellgift.<br />
Ja, det var ta mig fan ett bättre ord än<br />
cytostatika. Ett ärligare ord. Det skulle<br />
jag säga till henne, brunetten, när hon<br />
kom tillbaka om en halvtimme<br />
Trots att jag hade den orangea filten<br />
över mig så kände jag mig frusen. Jag<br />
höjde ryggstödet lite på sängen och<br />
drog upp benen under mig. Med armarna<br />
över bröstet låg jag och såg mig<br />
runt i patientsalen. Väggarna var slitna<br />
och kala. Beiga gardiner hängde för<br />
fönstrena och på fönsterbrädan stod en<br />
ensam, halvvissen krukväxt. Stackars<br />
jävel, tänkte jag. Sedan insåg jag att<br />
om den nu kunde känna någonting så<br />
kände den sig säkert ungefär som jag.<br />
Stackars jävel, tänkte jag igen.<br />
Droppräknaren började pipa och väckte<br />
mig ur mina funderingar. Jag såg<br />
upp mot påsen och såg att den var tom.<br />
Patienten i sängen bredvid kikade nyfiket<br />
fram över en Expressen och jag<br />
sträckte mig efter larmknappen. Det<br />
var som att hon hade stått utanför och<br />
väntade på larmet, för så fort lampan<br />
började blinka ovanför dörren så kom<br />
hon in. Hon log och började genast att<br />
dra på sig ett par handskar. ”Jag spolar<br />
bara igenom med lite koksalt, och sedan<br />
kopplar jag på nästa.” ”Den ska gå<br />
på en timme och det är en infusion<br />
som ska öka urinutsöndringen eftersom<br />
cytostatikan du får är inte så nyttig<br />
för dina njurar.”<br />
”Cellgiftet”, sa jag.<br />
”Vad då?” Hon såg undrande ut.<br />
”Cellgiftet jag får är inte nyttig för mina<br />
njurar”, rättade jag henne.<br />
”Ja, just det”, svarade hon tveksamt.<br />
Hon fortsatte att koppla om slangarna<br />
och slutligen drog hon av sig handskarna<br />
och kastade dem i papperskorgen<br />
bredvid.<br />
”Så där, nu är den igång och som sagt<br />
om en timme kommer jag tillbaka och<br />
fortsätter att förgifta dig,” sa hon och<br />
log. Jag log tillbaka.<br />
Jag tog upp boken jag haft med mig<br />
och började leta efter rätt kapitel.<br />
Egentligen var det inte så viktigt att ta<br />
vid där jag senast slutade eftersom jag<br />
läst den så många gånger förut att jag<br />
kunde handlingen utantill, men jag<br />
fortsatte ändå att leta.. Slutligen fann<br />
jag sidan där jag slutat sist och började<br />
återigen att läsa. Jag hade sovit dåligt<br />
under natten som varit och tickandet<br />
från droppräknaren var sövande och<br />
fick mig att slumra till. När jag vaknade<br />
var det mörkt ute och jag såg att den<br />
nya påsen var påkopplad.<br />
Dagen efter gick hon kvällspasset,<br />
brunetten. Hon hette Elin. Det stod så<br />
på namnskylten hon hade på bröstet.<br />
Elin, leg. sjuksköterska stod det. Hon<br />
kom in till mig straxt efter klockan fyra,<br />
med ett leende på läpparna. ”Vi har<br />
ett enkelrum ledigt till dig, om du vill<br />
ha.”
Jag visste att jag skulle betraktas som<br />
korkad om jag svarade nej. Inte många<br />
fick den chansen, att få ligga ifred,<br />
utan störande medpatienter och andras<br />
pipande droppräknare. Ändå tvekade<br />
jag. Hon såg undrande ut när hon väntade<br />
på mitt svar och när det slutligen<br />
kom blev jag själv förvånad över hur<br />
ärligt det var.<br />
”Jag är rädd att jag kommer känna mig<br />
ensam då”.<br />
”Det behöver du inte vara orolig<br />
över”, svarade hon, nästan lättat, och<br />
log. ”Jag kan lämna dörren öppen och<br />
så kan jag komma in och umgås med<br />
dig lite då och då.”<br />
Umgås. Vad främmande det lät. Det<br />
var ingen som hade umgåtts med mig<br />
på länge, och aldrig någonsin hade någon<br />
sjukvårdspersonal gjort det. Sjuksköterskorna<br />
och undersköterskorna<br />
vårdade, sörjde för, skötte och tog<br />
hand om, men de umgicks inte med<br />
mig. De anhöriga hälsade på, tittade<br />
förbi eller besökte mig, men umgicks,<br />
nej, man umgicks helt enkelt inte med<br />
sjuka människor. Det var som att vi inte<br />
hade något att ge tillbaka, att det inte<br />
gick att ha någon ömsesidig relation<br />
med oss. Det var nästan det Hanna hade<br />
sagt också när hon stack. ”Du behöver<br />
ta hand om dig själv nu”, sa hon.<br />
Vad hon inte fattade var att jag fortfarande<br />
behövde någon annan att ta<br />
hand om, och någon som tog hand om<br />
mig, precis som jag alltid hade gjort.<br />
Mina behov var de samma, jag var precis<br />
den samma som jag alltid varit,<br />
trots att håret föll från mitt huvud och<br />
vikten rasade från min kropp. ”Jag kan<br />
komma in och umgås med dig lite då<br />
och då”, hade hon sagt. Jag log när jag<br />
tänkte på det. Elin skulle umgås med<br />
mig. En bekant känsla dök upp, en<br />
känsla jag inte haft på väldigt länge.<br />
Jag tror faktiskt att jag kände mig glad.<br />
”Jag ska gå hem nu. Kom bara in för<br />
att säga god natt. Vi ses i morgon” Hon<br />
stod och höll sig i dörrkarmen, höjde<br />
handen till en snabb vinkning och<br />
lämnade sedan rummet. Hon lämnade<br />
dörren öppet till mitt enkelrum, precis<br />
som vi kommit överens om. Hon hade<br />
hållit sitt löfte och kommit in till mig<br />
med jämna mellanrum sedan jag flyttat<br />
till sal 8. I början bara för att se hur<br />
jag hade det men efter ett tag kom hon<br />
in och verkligen pratade med mig. Jag<br />
tyckte om Elin, hon var schysst. Det<br />
kändes som om hon såg mer av mig än<br />
bara patienten Tomas. Hon fick mig<br />
nästan att känna mig som en helt vanlig<br />
kille. Nu var hon på väg hem. Jag<br />
föreställde mig henne i privata kläder<br />
när hon stod och vred om nyckeln till<br />
lägenheten där hon bodde. Kanske<br />
väntade en man på henne där inne,<br />
kanske också barn. Men kanske var lägenheten<br />
bara tyst och tom, som min.<br />
Jag vet inte varför, men jag hoppades<br />
på det.<br />
Dagarna gick. Jag låg mest till sängs<br />
och läste. Ibland kom Elin in och pratade.<br />
Stunderna med henne förgyllde<br />
mina dagar. Vi pratade om litteratur<br />
och sport. Hon var en aerobic-tjej och<br />
jag retade henne för det. Hon hånade<br />
mig för mitt snowbordintresse. Men<br />
allt var på skoj och tonen var vänskaplig.<br />
Hon stärkte mig och fick mig att<br />
vilja kämpa. Gav mig ett värde och något<br />
att kämpa för.<br />
”Det var sista påsen det,” sa hon.<br />
”Skönt att få komma hem, va?” Hon<br />
hade handskarna på sig och kopplade<br />
av sista påsen gift för den här gången.<br />
”Jo då, men det går förbannat fort, så<br />
är man här igen”.<br />
Hon samlade ihop slangar och handskar<br />
i en avfallspåse och tog journalen<br />
under armen.<br />
”Har du någon resa kvar på sjukresekortet?”<br />
Jag nickade.<br />
”Då så, hårding. Ta hand om dig, så<br />
ses vi igen om tre veckor.” Hon skrattade,<br />
böjde sig fram över sängen där<br />
jag satt och strök sin hand över ryggen<br />
på mig, innan hon gick ut ur rummet.<br />
Jag packade ner mina saker i ryggsäcken<br />
som stod i skåpet, och tog på<br />
mig jackan. Med en känsla av vemod<br />
vände jag mig om och såg på rummet,<br />
innan jag gick ut från avdelningen och<br />
sjukhuset. Där ute var det mörkt och<br />
ruggigt. Jag drog in djupa andetag<br />
med kall luft i mina lungor och började<br />
gå mot bilen. Det tog mig emot att<br />
åka hem till min stora, tysta lägenhet.<br />
Lägenheten hade jag satsat en förmögenhet<br />
på att få. Den låg mitt i smeten<br />
och Hanna och jag hade lagt ner blod,<br />
svett och tårar på att få den precis som<br />
vi ville ha den. Förut var den det bästa<br />
jag visste, varmbonad och vacker, alltid<br />
dekorerad med färska snittblommor.<br />
Ofta hade vi vänner hemma, som<br />
kom förbi på en fika eller drink. Nu<br />
stod den där tom och kall och väntade<br />
på mig, bara mig.<br />
Mobilen ringde och ”Bond-melodin”<br />
bröt tystnaden i bilen. Hur många<br />
gånger hade jag inte tänkt att ändra<br />
ringsignal? Nu skulle jag verkligen<br />
göra det när jag kom hem. Det var<br />
morsan som ringde. Hon undrade om<br />
hon skulle komma förbi med lite mat.<br />
Jag avböjde, hade hela frysen full, sa<br />
jag. Hur jag i själva verket hade det<br />
med mat hade jag ingen aning om,<br />
men jag orkade inte ha morsan hemma<br />
igen. Det påminde mig alltför mycket<br />
om hur drastiskt livet hade förändrats.<br />
Hur svag jag var och hur hjälplös jag<br />
uppfattades.<br />
Dagarna gick. Jag minns inte direkt<br />
vad jag gjorde, bara att jag läste om<br />
Therese Raquin tre gånger. Jag lämnade<br />
bara lägenheten för att gå ut och äta.<br />
Jag hade sällan aptit, men jag tvingade<br />
mig själv att äta minst en gång om dagen,<br />
och åtminstone en halv portion.<br />
Jag stod knappt ut med att se i spegeln<br />
hur jag magrade, tynade bort.<br />
En dag hade de tre veckorna gått och<br />
jag var tillbaka på avdelningen igen.<br />
Jag mötte Elin redan i korridoren och<br />
hennes leende värmde hela min kropp.<br />
Dagarna gick fort när jag kunde njuta<br />
av Elins sällskap. Vi pratade och skrattade<br />
och hon hjälpte mig igenom behandlingen.<br />
När vi skildes åt den femte<br />
dagen så visste jag att det var sista<br />
gången vi sågs, men jag sa ingenting.<br />
Hon skulle få veta tids nog och det var<br />
ingen idé att förstöra ett fint avsked.<br />
Kramen jag fick innan jag gick var den<br />
varmaste kram jag fått i hela mitt liv.<br />
När jag gick därifrån vände jag mig<br />
om och såg hur hon lutade sig mot<br />
dörrposten och log mot mig. Den bilden<br />
behöll jag på näthinnan.<br />
När jag kom hem till min tomma, tysta<br />
lägenhet kröp jag upp, i fåtöljen, som<br />
ett barn, med en filt över mina knän.<br />
Där, i stillheten och lugnet, tog jag avsked<br />
av dig. Jag samlade ihop alla<br />
minnen jag hade och släppte dig, där<br />
och då. Inga tårar rann från mina ögon,<br />
ingen sorg kändes i mitt bröst. Vi visste<br />
båda två att inget kunde ge mig livet<br />
tillbaka, det jag helst av allt ville ha,<br />
men du var ändå en av de få som trots<br />
det inte avvek från min sida. Det<br />
skrämde inte dig. Du gav mig värdighet<br />
och styrka så att jag kunde möta<br />
slutet som den person jag egentligen<br />
var, inte som ett offer för sjukdom och<br />
lidande, utan som Tomas och det räckte<br />
för mig. Det räckte att bara få umgås.<br />
HELÉN BJURBERG<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 17
BOKTIPS<br />
Nattens grymma stjärna<br />
Kriminalroman av Kjell Eriksson<br />
Ordfront<br />
Har man en förväntan på att boken<br />
skulle vara en kriminalroman och tror<br />
att man har en spännande läsning<br />
framför sig blir man besviken på ”Nattens<br />
grymma stjärna”.<br />
Bokens början är lång och seg och de<br />
första hundra sidorna beskriver mest<br />
18 <strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
Semesterkurs <strong>2006</strong><br />
Väddö Folkhögskola Norrtälje<br />
veckorna 27-30<br />
Alla medlemmar utan uppdrag och som är ensamstående med barn som är 5-14 år<br />
är välkomna att söka. Kurslängden är söndag - fredag.<br />
Det kostar 150 kr per barn och 250 kr för medlemmen.<br />
För det får man: resa från Klarabergsviadukten- Väddö tur och retur<br />
- mat och logi under en vecka, kurs på förmiddagarna 9-12<br />
Under utbildningspassen tas barnen om hand av våra duktiga barnledare<br />
Anmälan ska lämnas till din sektionen som också har ansökningsblanketter, som därefter skickar den till avdelningen<br />
Sista anmälningsdag då blanketten skall finnas på avdelningsexpeditionen är 15 mars<br />
huvudpersonen Laura och hennes tankar.<br />
Det är först efter cirka 200 sidor<br />
(av 372) tung läsning som själva kriminalintrigen<br />
kommer igång. Handlingen<br />
utspelar sig i Uppsala med omnejd,<br />
men liksom personporträtten är<br />
även miljöskildringarna för djuplodade<br />
och det blir, på grund av sina för ingående<br />
och mörka beskrivningar,<br />
egentligen ointressanta för att driva<br />
själva handlingen framåt. Det är lätt att<br />
man tröttnar och lägger ifrån sig boken<br />
och ger upp. Att beskriva ett äpples fall<br />
på sju rader kan kanske vara en litterär<br />
och filosofisk konst men är ur läsaraspekt<br />
i en kriminalroman bara tungt<br />
och långtråkigt.<br />
Det positiva är ändå att språket är enkelt<br />
och okomplicerat och när handlingen<br />
väl tar sig de sista hundra sidorna<br />
då händer det desto mer.<br />
KERSTIN,<br />
VÅRDBITÄDE, BROMMA<br />
Barbro Pousette, Studieorganisatör<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Kräv alltid kollektivavtal !<br />
Stefan Grudin<br />
Snacka om dumheter<br />
Ordfront<br />
Snacka om dumheter är en riktigt dålig<br />
idé om att göra en bok av ett halvroligt<br />
tv-program från Sveriges television.<br />
Programmet tar upp satir och andra<br />
elakheter inom främst politiken och<br />
kan vara lättsam och rolig underhåll-<br />
ning - i tv, men det håller inte i bokform.<br />
Boken ska säkert vara en lättläst och<br />
kul blädderbok med bilder från olika<br />
situationer som kända politiker har blivit<br />
fotograferade i, till bilden har man<br />
lagt en pratbubbla som ska vara vitsig.<br />
Det kan hålla när händelsen är aktuell<br />
eller om det är en riktigt klassisk bild<br />
som är välkänd av de allra flesta.<br />
Man bläddrar dock igenom boken<br />
snabbt och visst finns en och annan rolighet<br />
med som man kan le åt när man<br />
tittar i den medan man sitter på dass.<br />
DANIEL,<br />
IDROTTSPLATSVAKTMÄSTARE,<br />
NACKA
Elvan-två är en motbild<br />
– Jag kände mig tvungen att<br />
få ur mig frustrationen över<br />
hur känslomässigt avtrubbade<br />
en del av vårdpersonalen<br />
var inom cancervården.<br />
De här stämningarna<br />
upplevde jag under en praktik,<br />
säger Helén Bjurberg<br />
tredjeprisvinnare i <strong>MT</strong>:s<br />
skrivartävling år 2005.<br />
– Som en kontrast till de erfarenheterna<br />
skrev jag Elvan-två.<br />
Helén minns ett tillfälle när hon hade<br />
lugnat en cancersjuk äldre kvinna<br />
med kraftig ångest. Kvinnan visste inte<br />
om hon skulle få uppleva nästa jul<br />
med sina barnbarn. Ingen hade tagit<br />
sig tid att sitta ner hos henne tidigare.<br />
– När jag kom ut från henne efter någon<br />
timme fick jag en ordentlig utskällning<br />
av min handledare. Jag blev<br />
informerad om att det var ett dropp jag<br />
skulle sätta därinne, ingenting annat.<br />
Avståndstagandet känns igen på<br />
många arbetsplatser.<br />
Broadway-musikal<br />
av Neil Simon<br />
Personalen orkar inte engagera sig<br />
av olika anledningar och man glömmer<br />
bort att informera patienterna om<br />
viktiga saker.<br />
Helén Bjurberg blir illa berörd av att<br />
det förekommer i vården. Helén hoppas<br />
att hon kan påverka några med sin<br />
novell, hon vill få människor att tänka<br />
efter vad det är som är viktigt i livet.<br />
Läste journalistik<br />
Helén har arbetat mest inom äldreomsorgen.<br />
Först som vårdbiträde och efter<br />
några år fick hon en fast tjänst som<br />
undersköterska. Hon läste in gymnasiekompetens<br />
på komvux och sedan<br />
gick hon en sjuksköterskeutbildning.<br />
– I dag har jag nya drömmar och planer<br />
inför framtiden. Jag tycker om att<br />
skriva skönlitterärt men det är tufft att<br />
klara sig ekonomiskt på det. En dröm<br />
är att arbeta som journalist.<br />
Helén gick Poppius grundkurs i<br />
journalistik hösten 2005. Det är bland<br />
det bästa hon har gjort. Det var utvecklande<br />
att få kritiska och positiva kommentarer<br />
och fick en ärlig uppmuntran<br />
från lärarna. Efter Poppius har Helén<br />
Helén Bjurberg känner att hon är på rätt väg efter tredjepriset i <strong>MT</strong>:s<br />
skrivartävling<br />
bestämt sig för att satsa mer på det<br />
journalistiska skrivandet.<br />
– Jag har alltid tyckt om att skriva.<br />
Jag skrev dagbok från åtta år och små<br />
pjäser som jag spelade upp för kompisarna<br />
i plugget.<br />
Hon har mest skrivit för sin egen<br />
tillfredställelse och ganska sporadiskt<br />
genom åren.<br />
NANNE GRÖNVALL • GRYNET MOLVIG • KIM SULOCKI<br />
RAFAEL EDHOLM • TINE MATULESSY • ELISABETH EDGREN<br />
LENA ENGMAN • ELIN RUBENSSON • LARS SÄFSUND<br />
TOMAS AHLGREN • DAVID DALMO • VICTOR MOLINO • URBAN HAGLUND<br />
JENNIE LARSSON • LISA BÖRJESSON • VERA PRADA<br />
Odengatan 81, 08-30 12 50 • intiman@wallmans.com<br />
TicNet.se 077-170 70 70 • Resevaruhuset, Sveav. 20<br />
– Jag har aldrig tidigare haft en tanke<br />
på att jag skulle bli publicerad. Jag<br />
blev jätteglad när jag fick veta att jag<br />
hade vunnit pris i <strong>MT</strong>:s novelltävling.<br />
Det känns som att jag är på rätt väg.<br />
Det är en fantastisk bekräftelse på att<br />
jag kan skriva bra texter, säger hon entusiastiskt.<br />
PIA OLSSON<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 19
☛<br />
DEBATT<br />
Olof Leijon, skötare från sektion 30 kräver:<br />
Utvärdera avtalet<br />
<strong>Kommunal</strong> har under flera år använt<br />
sig av en avtalsmodell som i korthet<br />
fungerar enligt följande beskrivning.<br />
<strong>Kommunal</strong> och arbetsgivarorganisationerna<br />
förhandlar fram ett nationellt<br />
avtal. Det kan gälla för ett eller flera år<br />
och är de förhandlingar som massmedia<br />
intresserar sig för. Det var för det<br />
centrala avtalet <strong>Kommunal</strong> gick ut i<br />
konflikt 2003 och varslade om konflikt<br />
våren 2005. Det centrala avtalet<br />
reglerar det mesta som har med våra<br />
anställningar att göra som semester,<br />
uppsägningstider mm. Men också det<br />
som de flesta är mest intresserade av –<br />
lönen. Det ligger i sakens natur att vi<br />
som anställda sällan är nöjda med vår<br />
löneutveckling. Men i de senaste avtalsrörelserna<br />
kan man knappast påstå<br />
att avtalen <strong>Kommunal</strong> tecknat lyckats<br />
leva upp till våra förväntningar.<br />
Nästa steg är förhandlingar med de lokala<br />
arbetsgivarna. I vår sektion innebär<br />
det Stockholms läns landsting. Här<br />
ska parterna enas om en lokal tillämpning<br />
av det nationella avtalet och här<br />
kan också sektionen komma med nya<br />
krav på högre lön. Detta steg brukar<br />
kallas ”steg två” eller ”andra ronden”.<br />
<strong>Kommunal</strong> menar att det finns en<br />
chans för de lokala sektionerna att<br />
klämma ytterligare pengar från arbetsgivaren.<br />
De centrala förhandlarna läg-<br />
Håkan Pettersson svarar:<br />
Olof Leijon pekar på en rad viktiga<br />
frågor och problem. Några av dem diskuterade<br />
vi i den lönepolitiska utredningen<br />
och våra lösningar finns i<br />
<strong>Kommunal</strong>s lönepolitiska program<br />
som kongressen 2004 beslöt om. Det<br />
slår bland annat fast att de lokala förhandlarna<br />
behöver bättre stöd när de<br />
möter arbetsgivarna. Lösningarna är<br />
bland att bättre tillgång till lönestatistik<br />
samt det datorbaserade beräkningsstöd<br />
vid förhandlingar som nu<br />
finns.<br />
Det är riktigt att vi vid de lokala förhandlarna<br />
saknar konfliktvapen, men<br />
vi har möjlighet att bilda opinion för<br />
vår sak. Vår uppfattning är att just opinionsbildning<br />
är ett av våra starkaste<br />
vapen. För att vi ska synas och höras<br />
bättre i medier har förbundet dragit i<br />
gång en utbildning i mediekontakter<br />
20<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
ger över en del av ansvaret på de lokala<br />
företrädarna. <strong>Kommunal</strong>s statistik<br />
från hela landet visar att det finns ett<br />
visst utrymme för att få extra pengar<br />
lokalt. En del kommuner ger pengar<br />
utanför det centrala avtalet. Problemet<br />
för oss lokalat<br />
är att vi inte har<br />
något att ”sätta<br />
emot” arbetsgivaren<br />
när vi förhandlar.<strong>Kommunal</strong><br />
har ett<br />
centralt avtal<br />
och de lokala<br />
förhandlingar<br />
sker under fredsplikt. Vi kan inte göra<br />
något annat än att argumentera för vår<br />
sak gentemot arbetsgivaren som inte<br />
är tvungen att betala ut ett öre mer än<br />
vad det centrala avtalet ger. Om arbetsgivaren<br />
har dålig ekonomi eller<br />
anser att pengarna bör läggas på andra<br />
grupper kan vi som lokala företrädare<br />
inte göra annat än gilla läget och stå<br />
med ansvaret för avtalets utfall.<br />
Ett annat problem med nuvarande<br />
konstruktion är eftersläpningen med<br />
vilken pengarna betalas ut. För anställda<br />
i Stockholms landsting kom löneökningen<br />
från april på utbetalningen i<br />
december. Att det blir på det viset har<br />
en rad olika förklaringar, men sam-<br />
och opinionsbildning för sektionsföreträdare.<br />
Lokalt kan man också hämta<br />
argument utifrån lokala förhållandena,<br />
t ex om hur verksamheterna utvecklas.<br />
Olof tar upp medlemmarnas engagemang<br />
och aktivitet i lönefrågor. Han<br />
befarar att den långa tiden mellan det<br />
centrala avtalet och resultatet i plånboken<br />
gör att intresset för avtalsfrågor<br />
sjunker undan. Jag delar den farhågan.<br />
Vi gör allt för att den ska bli så kort<br />
som möjligt. Under senaste lönekampen<br />
var alla avdelningar beredda att<br />
starta lokala förhandlingar dagen efter<br />
det nya avtalet. Trots det drog det ut på<br />
tiden alldeles för mycket bland annat<br />
på grund av arbetsgivarnas ovilja att<br />
höja tempot. Men ibland kan det också<br />
vara våra ambitioner att få ut mer än<br />
avtalet som gör att det drar ut på tiden.<br />
Debattartiklar skickas till:<strong>MT</strong> <strong>Kommunal</strong> Stockholms län,Box 300 27,104 25 Stockholm.e-post:: mt.stockholm@kommunal.se.<br />
Skriv kort,bidrag kan avkortas av redaktionen.<br />
Bidrag måste ha tydlig avsändare med namn,adress och telefon<strong>nummer</strong>.Det går bra att publicera sig under signatur.<br />
mantaget är det oacceptabelt att få<br />
vänta så länge på löneförhöjningen.<br />
För <strong>Kommunal</strong> som organisation innebär<br />
denna eftersläpning flera problem,<br />
några rent pedagogiska. Det är<br />
exempelvis svårt för många medlem-<br />
mar att se sambandet<br />
mellan<br />
det centrala avtalet<br />
och sin löneförhöjning<br />
när dessa inte<br />
hänger ihop<br />
tidsmässigt. Ju<br />
krångligare vi<br />
gör det fackliga<br />
arbetet desto lägre medlemsaktivitet<br />
får vi. Än värre är att vi inte får en seriös<br />
utvärdering av våra avtal. När de lokala<br />
förhandlingarna avslutats runt om<br />
i Sverige är året långt gånget och vårens<br />
avtalsdiskussioner känns avlägsna.<br />
Den enskilde medlemmen intresserar<br />
sig mest för sin personliga löneökning.<br />
Sektionsföreträdarna inriktar<br />
sig på nästa löneförhandling och förbundet<br />
samlar statistik som publiceras<br />
undangömt i <strong>Kommunal</strong>arbetaren.<br />
Fackliga företrädare, både centralt och<br />
lokalt (mig själv inbegripen), har ofta<br />
en tendens att se till vad som är möjligt<br />
att åstadkomma för stunden och försvara<br />
detta inför medlemmarna. Detta<br />
är en naturlig reaktion och tillför ett<br />
Vi kan inte göra något annat<br />
än att argumentera för vår<br />
sak gentemot arbetsgivaren<br />
som inte är tvungen att betala<br />
ut ett öre mer än vad<br />
det centrala avtalet ger.<br />
Vi måste emellertid för framtiden<br />
hitta en lösning som ger resultat i plånboken<br />
snabbt efter det centrala avtalet.<br />
Frågan om medlemmarnas aktivitet<br />
kring lönefrågor var mycket viktig för<br />
lönepolitisk utredningen Därför ställde<br />
vi några frågor i medlemsdialogen<br />
Du vet bäst. Det visade sig att över<br />
hälften av de 30 000 som svarade var<br />
intresserad av att vara med och utarbeta<br />
en lönepolitik för sin arbetsplats.<br />
Det tolkar jag som att det finns en stor<br />
potential för att hålla lönediskussionerna<br />
levande även när inte ett avtal<br />
står för dörren.<br />
Jag upplever att diskussionen om lönefrågor,<br />
och därmed den utvärdering<br />
av avtalet som Olof efterlyser, pågår<br />
inom <strong>Kommunal</strong>. Det visar inte minst<br />
den stora mängd avtalsmotioner som<br />
visst mått av realism på allt för yviga<br />
krav. <strong>Kommunal</strong> bör dock akta sig för<br />
att kalla sådana resultat för framgångar.<br />
Halvbra eller halvdana resultat bör<br />
kallas för det och förklaras med faktorer<br />
i samhället eller i vår egen organisation.<br />
Andra förhållningssätt skapar<br />
bara oenighet inom <strong>Kommunal</strong>.<br />
Att det finns möjlighet för ett stort engagemang<br />
för avtalsfrågor visade uppslutningen<br />
under strejken 2003. <strong>Kommunal</strong><br />
måste ta varje möjlighet att<br />
bygga vidare på medlemmarnas intresse.<br />
Vi bör hela tiden sträva efter så<br />
enkla och snabba beslutsvägar som<br />
möjligt, något vi inte gör med nuvarande<br />
avtalsmodell. En annan möjlighet<br />
vi bör prova för att öka engagemanget<br />
och möjligheten att påverka är<br />
att ge medlemmarna möjlighet att själva<br />
vara med och utvärdera avtalet. Att<br />
få göra sin röst hörd i diskussioner och<br />
komma med förslag till förbättringar<br />
leder till delaktighet och kunskap. En<br />
aktiv debatt är bra för de förtroendevalda<br />
och organisationen. Ett mer sansat<br />
språkbruk från <strong>Kommunal</strong> då man<br />
beskriver sina egna insatser och från<br />
de medlemmar som ifrågasätter dessa<br />
ger oss en starkare organisation.<br />
Avtalet diskuteras ständigt<br />
OLOF LEIJON<br />
SKÖTARE, SEKTION 30<br />
medlemmar skriver i samband med<br />
avtalskonferenserna och det stora intresset<br />
för studiecirkeln Bättre betalt<br />
som handlar om det senaste avtalet.<br />
Under senare år har <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar haft bättre löneutveckling<br />
än tidigare. Mellan 2003 och 2005<br />
ökade lönerna med närmare åtta procent,<br />
vilket var mer än för andra grupper<br />
på arbetsmarknaden. Det gör att vi<br />
börjat knappa in på avståndet till jämförbara<br />
grupper. Det går inte med jättekliv,<br />
men vi är på väg åt rätt håll.<br />
Steg för steg.<br />
HÅKAN PETTERSSON<br />
ANDRE VICE ORDFÖRANDE<br />
KOMMUNAL
INSÄNT<br />
Insändare skickas till:<strong>MT</strong> <strong>Kommunal</strong> Stockholms län,Box 300 27,104 25 Stockholm.e-post:: mt.stockholm@kommunal.se.<br />
Skriv kort,bidrag kan avkortas av redaktionen.<br />
Bidrag måste ha tydlig avsändare med namn,adress och telefon<strong>nummer</strong>.Det går bra att publicera sig under signatur.<br />
En tung och lång väg<br />
För några år sen “ gick jag i väggen “<br />
som det då hette. I dag får man skämmas<br />
om man använder uttrycket. Efter<br />
många år med den dåliga arbetsmiljön<br />
i Landstinget sa min hjärna stopp. I raset<br />
följde även en värkande rygg.<br />
Plötsligt orkade jag inte någonting.<br />
Huvudet och ryggen värkte, sömnlösa<br />
nätter. På läkarintyget stod det “Arbetsrelaterad<br />
stresshuvudvärk och<br />
bröstsmärtor.<br />
Nu börja karusellen. Arbetsgivarn<br />
snörpte på munnen och undrade vad<br />
husläkarn satt in för behandling.<br />
“Husläkarn!” vadå det är arbetsrelaterat<br />
och arbetsgivarns ansvar att vidta<br />
åtgärden tyckte jag och husläkaren.<br />
Arbetsgivarn skickade mig till beteendevetaren<br />
på Previa (som ansåg att jag<br />
hade typiska stress-symtom)och där<br />
fick jag vetskap om lagen om arbetsgivarns<br />
skyldigheter i rehabiliteringar.<br />
Det spelar ingen roll vad jag<br />
röstar på. Det blir likadant<br />
vem som än styr! Känns uttrycket<br />
igen? Allt för många<br />
människor känner dåligt eller<br />
inget förtroende för politiska<br />
frågor och de folkvalda<br />
politikerna. Det är ett hot<br />
mot demokratin som vi alla<br />
på olika sätt bär ansvar för.<br />
Hur kommer vi till rätta med det bristande<br />
förtroendet och hur återupprättar<br />
vi förtroendet för politik som ett<br />
sätt att fördela våra gemensamma resurser?<br />
De socialdemokratiska partiprogrammen<br />
beslutas på partikongresser<br />
av valda ombud från hela landet. Programmen<br />
formas med utgångspunkt<br />
från partiets ideologi. Rättvisa, jämlikhet,<br />
jämställdhet, solidaritet är några<br />
av de grundläggande värderingar<br />
socialdemokratin bygger på.<br />
Innan kongresser beslutar om politiska<br />
program och partistadgar har enskilda<br />
medlemmar varit med och diskuterat<br />
förslagen i föreningar och arbetarekommuner.<br />
Det har skrivits motioner,<br />
framförts och diskuterats<br />
förslag så de politiska programmen är<br />
Jag beslutade mig för att följa lagen<br />
och ta med arbetsgivaren, oj oj oj, det<br />
har baske mig inte varit lätt. Men jag<br />
har tagit de sista krafterna på rehabmötena<br />
med arbetsgivaren, försäkringskassan,<br />
läkare och mitt fack. Första<br />
mötet var min husläkare med, senare<br />
en läkare från Previa. Det var viktigt<br />
att alla parter var med från början,<br />
så alla vet vad som diskuterats och inte<br />
kommer med efterhandskonstruktioner.<br />
Vad har jag fått för behandling?<br />
Först blev jag erbjuden psykofarmaka<br />
av Previas läkare, bestämt tackade jag<br />
nej. Ett enkelt sätt att få mig medgörlig<br />
och foglig. Men nej tack. Prat med beteendevetaren,<br />
prat med sjukgymnast,<br />
kognetiv pratterapi prat, prat och prat.<br />
Jag har efterlyst behandling med massage<br />
eller liknande för den värkande<br />
ryggen för att lösa upp muskelknutor-<br />
väl förankrade när kongresser sedan<br />
tar beslut.<br />
I den processen har man som enskild<br />
medlem stora möjligheter att påverka.<br />
Ombuden som beslutar på kongressen<br />
nomineras och väljs av medlemmarna<br />
lokalt och regionalt, även<br />
där har man som medlem möjlighet att<br />
påverka och ha inflytande.<br />
När det sen vart fjärde år ska göras<br />
valprogram, det<br />
som oftast kallas<br />
vallöften, inför<br />
val till kommuner,<br />
landsting och<br />
riksdag bygger<br />
dessa på de<br />
grundläggande<br />
värderingarna.<br />
Många gånger innehåller inte valprogram,<br />
mer en politisk vilja och ambition.<br />
”Arbete åt alla” till exempel är en<br />
rättvisefråga såväl som en jämlikhet<br />
och jämställdhetsfråga.<br />
”En skola för alla” eller en trygg och<br />
väl fungerande omsorg och vård är andra<br />
exempel på rättvisefrågor, jämlikhet<br />
och jämställdhet.<br />
Processen med politiska program,<br />
val av ombud, fastställande av listor<br />
na, men nej. I stället för att se till orsaken<br />
till sjukskrivningen har man försökt<br />
bagatellisera och hitta andra orsa-<br />
Så här i efterhand kan jag se<br />
alla tecken till utmattning som<br />
jag aldrig märkte då, men som<br />
arbetsgivarn borde haft bättre<br />
kunskap i att förutse.<br />
ker. Jag har under sjukperioden fått<br />
höra mycket om kränkningar. Jag måste<br />
säga att de värsta kränkningarna har<br />
jag upplevt från personalhälsovården.<br />
Jag har fått höra “du som bara vill vara<br />
sjukskriven” jag som till 99 procent<br />
varit på mitt arbete tills jag brakade<br />
ihop. Jag har mått sämre efter kontakt<br />
med Previas läkare än innan. Jag har<br />
bollats mellan husläkaren och läkaren<br />
på Previa i fråga om vem som skall ta<br />
Fackligt -Politiskt från <strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Din röst har betydelse<br />
Vem som helst kan när som helst<br />
ta kontakt med företrädare för<br />
de politiska partierna och framföra<br />
sina åsikter.<br />
Men, beslut om inriktning av<br />
partiets politik tas av partimedlemmarna.<br />
för val till kommun, landsting och<br />
riksdag är väl diskuterade och beslutas<br />
av partimedlemmar i den representativa<br />
demokratin.<br />
Hur kan man påverka de politiska<br />
besluten om man inte är medlem i ett<br />
politiskt parti ?<br />
Vem som helst kan när som helst ta<br />
kontakt med företrädare för de politiska<br />
partierna och framföra sina åsikter.<br />
Men, beslut om inriktning av partiets<br />
att gå och rösta.<br />
politik tas av partimedlemmarna.<br />
I valet den 17<br />
september <strong>2006</strong>,<br />
till kommuner,<br />
landsting och riksdag<br />
kan vi påverka<br />
inriktningen på<br />
politiken genom<br />
Det är skillnad mellan politiska<br />
ideologier och den praktiskt förda politiken.<br />
Det påverkar förtroendet för<br />
politik och politiker. I valrörelsen presenteras<br />
program som väljarna ska ta<br />
ställning till och de stämmer inte alltid<br />
med hur den praktiskt förda politiken<br />
sett eller ser ut.<br />
Kan vi påverka detta ?<br />
Vi kan genom att gå och rösta medverka<br />
till att det parti vi tror på får egen<br />
ansvaret i rehabilitering och sjukskrivning.<br />
Jag har upplevt den mänskligare<br />
sidan hos försäkringskassan som har<br />
lyssnat på mig och till och med avbrutit<br />
min arbetsträning en gång för att jag<br />
inte fått hjälp av Previas läkare. I dag<br />
är jag tillbaka delvis på mitt arbete<br />
med lön och rehabersättning. Det har<br />
tagit flera år att komma så långt. Men<br />
det tog ännu längre tid innan jag brakade<br />
ihop totalt.<br />
Så här i efterhand kan jag se alla<br />
tecken till utmattning som jag aldrig<br />
märkte då, men som arbetsgivarn borde<br />
haft bättre kunskap i att förutse. Antingen<br />
valde hon att blunda eller så begrep<br />
hon inte bättre.<br />
SIGN: HÖGT PRIS<br />
majoritet så de slipper förhandla om<br />
sina ideologiska värderingar med partier<br />
som har helt annan ideologi.<br />
Då motverkar vi att partier som arbetar<br />
mot <strong>Kommunal</strong>s medlemmar får<br />
inflytande över besluten.<br />
Om det måste - av ekonomiska skäl<br />
eller i värsta fall förhandlingsskäl –<br />
göras förändringar i den förda politiken<br />
eller den politik man vill föra. Då<br />
görs alltid dessa bedömningar med arbetarrörelsens<br />
värderingar som grund<br />
om socialdemokratin är styrande.<br />
Inför budgetarbetet sker även diskussioner<br />
med fackföreningsrörelsen<br />
om vilka satsningar som ska göras och<br />
i värsta fall vilka besparingar som går<br />
att genomföra.<br />
Detta förutsätter dock att Alla Går<br />
och Röstar och att man röstar på de<br />
värderingar man känner är rätt, eller<br />
omvänt, rösta inte på ett parti som efter<br />
valet medverkar till att göra dig arbetslös,<br />
fördubblar fackföreningsavgiften,<br />
försämrar anställningstryggheten.<br />
Rösta rätt, rösta rött!<br />
TOMMY SETZMAN<br />
FACKLIGT-POLITISKT ANSVARIG<br />
<strong>MT</strong> - <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 21
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt<br />
Nya regionala skyddombud<br />
för privatanställda<br />
<strong>Kommunal</strong> har avtal med<br />
cirka 2700 privata arbetsgivare.<br />
De regionala skyddsombuden<br />
arbetar systematiskt<br />
med arbetsmiljön på<br />
små arbetsplatser.<br />
Att vara regionalt skyddsombud<br />
(RSO) är ett centralt fackligt förtroendeuppdrag.<br />
För att skapa en organisation<br />
som ska ge även de små privata arbetsplatserna<br />
en god arbetsmiljötillsyn,<br />
har avdelningsstyrelsen för Kom-<br />
Catrin Hagman<br />
sektion 14,15,16,17,21,23, 25 och 28<br />
ej city<br />
mobiltelefon: 070-6292260<br />
e-post: catrin.hagman@kommunal.se<br />
Carina Lenngren<br />
sektioner: 1,2,3,4,5 och 26 ej city<br />
mobil<strong>nummer</strong>: 070-6117575<br />
e-post:<br />
carina.s.lenngren@kommunal.se<br />
Anders Håkansson<br />
sektioner: 11,13,22<br />
mobiltelefon: 073-0688700<br />
e-post:<br />
anders.a.hakansson@kommunal.se<br />
22<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
munal Stockholms län utsett tio regionala<br />
skyddsombud.<br />
Uppgiften för dessa RSO är att besöka<br />
de arbetsplatser som saknar samverkansavtal<br />
och skyddsombud. Arbetsuppgifterna<br />
för RSO är reglerade i<br />
Arbetsmiljölagen. Under den lagstiftningen<br />
finns sedan Arbetsmiljöverkets<br />
föreskrifter som reglerar olika arbetsförhållanden<br />
och arbetsuppgifter.<br />
Ta kontakt<br />
Om du som är privatanställd vill ha<br />
kontakt med ett RSO kan du ringa eller<br />
Rose-Marie Holt<br />
sektioner: 14,15,16,17,21,23, 25 och<br />
28 ej city<br />
mobiltelefon: 070-2488045<br />
e-post: rose-marie.holt@kommunal.se<br />
Kicki Höglund<br />
sektioner: 6,7,8,10,12 och 27 ej city<br />
mobiltelefon: 070-2348674<br />
e-post:<br />
kicki.a.hoglund@kommunal.se<br />
Dragisa Saula<br />
sektioner: 18,19,20<br />
mobiltelefon: 070-6607161<br />
e-post:<br />
dragisa.a.saula@kommunal.se<br />
helst skicka ett mail enligt de uppgifter<br />
som finns här nedan. I de uppgifteran<br />
framgår även vilka sektioner/kommuner<br />
som ingår i respektive RSO:s område.<br />
Under bilderna ser du vilka sektions<strong>nummer</strong><br />
varje RSO ansvarar för.<br />
Om du sedan tittar i tabellen här nedan<br />
så framgår vilken kommun varje sektions<strong>nummer</strong><br />
representerar. Vid behov<br />
av hjälp från ett RSO kontaktar du den<br />
person som ansvarar för den kommun,<br />
det område, där din arbetsplats finns.<br />
För arbetsplatser inom sektionerna 9, 30, 45, 46, 77, 79, 80 och 87 kontaktar<br />
ni det regionala skyddsombudet som verkar i den kommunen.<br />
Se nedan.<br />
1 Nynäshamn 19 Danderyd<br />
2 Nacka 20 Täby<br />
3 Värmdö 21 Norrtälje<br />
4 Haninge 22 Lidingö<br />
5 Tyresö 23 Österåker<br />
6 Huddinge 25 Upplands-Bro<br />
7 Botkyrka 26 KMC Gullmarsplan<br />
8 Södertälje 27 KMC Skärholmen<br />
9 Norra länets produktionsområde 28 Västra Stockholm<br />
10 Ekerö 30 Centrala länet<br />
11 Solna 34 Trafiksektionen<br />
12 Salem 45 Djur & Natur<br />
13 Sundbyberg 46 Tekniska<br />
14 Järfälla 52 Räddningstjänsten<br />
15 Sollentuna 77 HS/ Södra länet<br />
16 Upplands Väsby 79 Södertälje Sjukhus<br />
17 Sigtuna 80 Karolinska Sjukhuset<br />
18 Vallentuna 87 Södersjukhuset<br />
Peter Olsson<br />
sektioner: 1,2,3,4,5 och 26 ej city<br />
mobiltelefon: 076-1033300<br />
e-post:<br />
peter.a.olsson@kommunal.se<br />
Raili Kurkisuo<br />
sektion: 6,7,8,10,12 och 27 ej city<br />
mobiltelefon: 070-2354597<br />
e-post:<br />
raili.a.kurkisuo@kommunal.se<br />
Ingegerd Spiik<br />
sektioner: 6,7,8,10,12 och 27 ej city<br />
mobiltelefon: 070-6736874<br />
e-post:<br />
ingegerd.a.spiik@kommunal.se<br />
Jörgen Hallberg<br />
City allt innan för tullarna<br />
mobiltelefon: 070-3544456<br />
e.post:<br />
jorgen.a.hallberg@kommunal.se<br />
GA
Elisabeth Hammarstedt är<br />
ordförande för <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län och<br />
ledamot i förbundsstyrelsen<br />
God fortsättning på det nya året, jag<br />
hoppas att den tid som redan gått varit<br />
bra och att ni passat på att utöva lite<br />
vintersport på snö och is. Jag hoppas<br />
att ni som hade möjlighet att vara lediga<br />
tog tillvara helgerna och kopplade<br />
av. För även om det redan nu kan anas<br />
att det blir ljusare är det långt kvar till<br />
påsken. Det handlar om de så kallade<br />
oxveckorna fram till dess.<br />
Vi <strong>Kommunal</strong>are har ett spännande<br />
år framför oss. Det är flera områden<br />
där vi som avdelning har fokus på de<br />
mål i verksamhetsplanen som besluta-<br />
Ordförande har ordet: Elisabeth Hammarstedt<br />
Nu laddar vi om Avdelningsstyrelsen<br />
des på representantskapet i november.<br />
Just nu pågår förberedelser som bäst<br />
inför nästa avtalsrörelse, avtalsrörelsen<br />
2007. Redan nu, under årets första<br />
månaderna skall avtalskraven lämnas<br />
in för att de ska hinna med att behandlas.<br />
Jag hoppas att många medlemmar<br />
är aktiva och pratar med arbetskamraterna<br />
om förslag om förbättringar/ förändringar<br />
i kollektivavtalen som ni anser<br />
behövs. Förslagen lämnas sedan in<br />
till sektionerna (tag kontakt med din<br />
sektion om tidpunkt när förslagen senast<br />
skall vara inlämnade). Om ni har<br />
svårt att skriva ned era förslag så får ni<br />
säkert hjälp av sektionen.<br />
Att alla medlemmar får vara med<br />
och lämna avtalsförslag är en av de<br />
viktigaste grundpelarna i vår demokratiska<br />
process. Vi har alla ett ansvar<br />
för att bidra med förslag till förändringar<br />
och förbättringar till våra löner<br />
och anställningsvillkor.<br />
Redan nu har valrörelsen inför höstens<br />
val startat. <strong>Kommunal</strong> Stockholms<br />
län har sänt ut en inbjudan till<br />
demokratidagar till arbetsplatsombuden.<br />
Vi anordnar seminarier och andra<br />
aktiviteter för att öka intresset och engagemanget<br />
för de valfrågor som berör<br />
vårt liv och arbete. Jag uppmanar<br />
alla medlemmar att delta i den politiska<br />
debatten, ta reda på fakta om vad<br />
som finns bakom alla fagra ord. Att sitta<br />
hemma och muttra leder aldrig till<br />
förändring, utan där behövs det<br />
mänskliga möten, debattens vågor<br />
skall gå höga och där skall våra röster<br />
höras starkt.<br />
I höst går vi till valurnorna och talar<br />
om hur vi vill ha det!<br />
ELISABETH HAMMARSTEDT<br />
ORDFÖRANDE<br />
KOMMUNAL<br />
STOCKHOLMS LÄN<br />
Nu är det dags för<br />
årsmöten i <strong>Kommunal</strong><br />
När din sektion eller klubb<br />
har årsmöte kallas du att<br />
delta - det är du som är facket!<br />
På årsmötet avgörs<br />
många viktiga frågor.<br />
Man behandlar styrelsens verksamhetsberättelse.<br />
Då är du med och<br />
granskar om styrelsen levt upp till det<br />
förtroende de fick på förra årsmötet<br />
och hur de verkställt de beslut som fattats<br />
på fackmötena under året.<br />
På årsmötet väljer man också vilka<br />
som ska sitta i styrelsen och på andra<br />
uppdrag i sektionen eller klubben.<br />
Sektionsstyrelsen består vanligen av<br />
fem ledamöter varav ordförande är en.<br />
Årsmötet ska också utse minst tre ersättare/suppleanter<br />
till styrelsen. Alla i<br />
styrelsen väljs på två år på så sätt att<br />
hälften av antalet ledamöter väljs varje<br />
år.<br />
På tidigare möte (nomineringsmöte)<br />
har alla medlemmar haft möjlighet att<br />
nominera/föreslå personer till styrelsen.<br />
Man har också någon gång under<br />
föregående år valt en valberedning.<br />
Valberedningens uppgift är att gå igenom<br />
alla som föreslagits och bilda sig<br />
en uppfattning om vilka som bäst kan<br />
företräda medlemmarna. När valberedning<br />
sätter ihop sitt förslag skall de<br />
också tänka på att de som har fackliga<br />
uppdrag ska spegla medlemskåren. De<br />
innebär att man förutom den fackliga<br />
lämpligheten bland annat behöver väga<br />
in kandidaternas yrken, ålder, kön<br />
och etniska ursprung. Valberedningen<br />
har också ett ansvar för att det sker en<br />
återväxt i facket. Att det finns nya som<br />
kan ta vid när de gamla slutar.<br />
På årsmötet presenterar valberedningen<br />
sitt förslag till vilka som ska väljas.<br />
Det är bra om valberedningen motiverar<br />
sitt förslag. Kanske låter man dem<br />
presentera sig själva. (En del sektioner<br />
skickar ut valberedningens förslag<br />
tillsammans med en presentation av<br />
alla kandidater före mötet.) Efter det<br />
ska mötes ordförande lämna ordet<br />
fritt. Då kan du begära ordet och föra<br />
fram ett annat namn bland de som föreslagits/nominerats<br />
på det tidigare<br />
mötet. Om du för fram en annan person<br />
än valberedningen är det bra om<br />
du kan motivera ditt förslag och för-<br />
klara för dina kompisar på mötet, varför<br />
du tycker att de ska rösta på ditt<br />
förslag.<br />
Om det bara finns valberedningens<br />
förslag så brukar valet ske öppet (med<br />
acklamation). Ordförande frågar:<br />
”Kan vi välja de som valberedningen<br />
föreslagit?”<br />
Mötesdeltagarna: ”Ja!”<br />
Ordförande: ”Någon däremot?” Varvid<br />
mötesdeltagarna är tysta.<br />
För att det ska vara öppen omröstning<br />
krävs att alla är överens om det. Om<br />
någon begär sluten omröstning så<br />
måste valberedningen ha förberett<br />
med valsedlar.<br />
För att rösta måste man komma till<br />
mötet. Ombudsröstning är inte tillåtet.<br />
Däremot kan sektionen besluta att valen<br />
ska ske genom allmän omröstning<br />
före årsmötet.<br />
LEH<br />
På nästa uppslag finner du<br />
kallelsen till ditt årsmöte<br />
Rapport:<br />
Avdelningsstyrelsen<br />
har utsett följande<br />
nya ledamöter i Branschråden:<br />
Branschråd Äldreomsorg: Ana-Maria<br />
Sanchez, sektion 19, Danderyd<br />
Branschråd Förskola/skola: Sonja<br />
Rosendal , sektion 10, Ekerö<br />
Carina Druse, sektion 8 klubb, Nykvarn,<br />
Avdelningsstyrelsen beslutar att uppmana<br />
sektionerna att inte göra lokala<br />
överenskommelser om andra utbildningar<br />
än de som följer den nationella<br />
kursplanen. Andra utbildningar skall<br />
benämnas som kompetensutveckling.<br />
Anställning som”lönegranskare”.<br />
Avdelningsstyrelsen beslutar att godkänna<br />
anställning av Jaddi Dalawi,<br />
som lönegranskare för avdelningen.<br />
Avdelningsstyrelsen beslutar att ge<br />
Ann Georgsson och Lennart Eriksson<br />
i uppdrag att undersöka vad arbetsmiljöansvaret<br />
innebär på avdelningenoch<br />
återkomma med förslag till avdelningsstyrelsen<br />
Avdelningsstyrelsen beslutar att inrätta<br />
branschråd i enlighet med förbundets<br />
branschrådsverksamhet.<br />
Branschråden består av 10-12 ledamöter,<br />
ansvarig ombudsman och förtroendevald,<br />
sektionerna nominerar<br />
på nytt till branschråden,<br />
Avdelningsstyrelsen utser ledamöter<br />
och ansvarig ombudsman och förtroendevald<br />
(med anknytning till avdelningsstyrelsen)<br />
till samtliga branschråd.<br />
De som nomineras bör ha någon<br />
förankring inom sitt yrkesområde<br />
och skall ha genomgått facklig grundutbildning,<br />
Mandatperioden skall sammanfalla<br />
med kongressperioderna (3 år). För<br />
att komma i takt med kongressperioderna<br />
skall första perioden vara<br />
<strong>2006</strong>-02-01—2007-12-31,<br />
Ambulanssjukvårdarna flyttas till<br />
Hälso- och sjukvårdens branschråd,<br />
Ett branschråd för Djur- och Natur inrättas<br />
(jordbruk, hästsport).<br />
Inför det kommande arbetet med en<br />
särskild studie om yrket personliga<br />
assistenter vill Assistanskommittén i<br />
fyra län, Stockholm, Västra Götaland,<br />
Jönköping och Jämtland ha referensgrupper<br />
om sju personer i varje grupp<br />
med en blandning av privat- och kommunanställda.<br />
Avdelningsstyrelsen beslutar att ge<br />
ombudsman Lotta Lundén i uppdrag<br />
att handlägga ärendet.<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong> 23<br />
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt<br />
Mötesplatsen<br />
KOMMUNAL<br />
SJUKVÅRDEN SNS<br />
Sektion 79<br />
kallar till årsmöte torsdag den 9<br />
februari<br />
klockan 18.00.<br />
Plats: Frälsningsarmén, Oxbacksgatan<br />
25, Södertälje<br />
Ur dagordningen:<br />
Val av:<br />
1 st ordförande på 2 år.<br />
2 st ordinarie ledamöter<br />
på 2 år.<br />
1 st suppleant på 2 år.<br />
1 st fyllnadsval suppleant<br />
på 1 år.<br />
1 st arbetstagarrepresentant<br />
i Sjukvårdsstyrelsen SNS på 1 år.<br />
3 st till Valberedningen på 1 år.<br />
Verksamhetsberättelsen för 2005.<br />
Övriga frågor.<br />
Buffé serveras under kvällen.<br />
Anmälan senast den 31 januari.<br />
Tel: 08-550240 92<br />
Fax: 08-550240 91<br />
e-post: sektion79.stockholm@kommunal.se<br />
KOMMUNAL<br />
SOLNA<br />
Sektion 11<br />
kallar till årsmöte 10 februari <strong>2006</strong><br />
KF-salen Solna stadshus 1 tr.<br />
Solna centrum Stadshusgången 2<br />
Kl. 18.00, avprickning från kl.17.30<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val till sektionsuppdrag<br />
- Allmän fackig information<br />
- Utlottning av cykel<br />
Övrigt: Sektionen bjuder på mat och<br />
dryck på Solna krog. Då antalet platser<br />
är begränsad sänd in talongen som<br />
du fått med personlig inbjudan före<br />
den 31 januari <strong>2006</strong>.<br />
Välkomna<br />
24 <strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
Varmt Välkomna<br />
KOMMUNAL<br />
SOLLENTUNA<br />
Sektion 15<br />
kallar till årsmöte<br />
onsdag den 15 februari <strong>2006</strong><br />
Plats: Turebergshuset plan 13<br />
Turebergsrummet<br />
Kl: 18.00 serveras kaffe med dopp<br />
mötet börjar kl. 18.30<br />
Ur dagordningen bl.a.:<br />
- Verksamhetsberättelsen 2005<br />
- Val av ordförande, ledamöter<br />
samt suppleanter till styrelsen och<br />
avd. representantskap<br />
- Nom. till avdelningsuppdrag<br />
Vi bjuder på sång och musik under<br />
fikat av <strong>Kommunal</strong>s egen trubadur<br />
Lage Malmsten. Vi kommer även<br />
att lotta ut böcker.<br />
Ordförande för mötet blir vår<br />
ombudsman Yvonne Chevallerau<br />
Anmäl dig senast den 10 februari.<br />
Tfn: 08- 57 92 13 61<br />
Fax: 08-57 92 13 16<br />
Sektion15.stockholm@kommunal.se<br />
www.kommunal-sollentuna.com<br />
KOMMUNAL<br />
NORRTÄLJE<br />
Välkomna önskar styrelsen<br />
Sektion 21<br />
kallar till årsmöte onsdagen 8<br />
februari kl 19.00 Folkets hus i<br />
Norrtälje<br />
Ur dagordningen:<br />
- Verksamhetsåret 2005<br />
- Årsberättelse<br />
- Ekonomisk rapport<br />
-Stadgeenliga val<br />
- Tidsplan <strong>2006</strong><br />
- Övriga frågor<br />
Vi bjuder på italiensk buffé.<br />
Anmälan till sektionsexpeditionen<br />
senast den 31 januari.<br />
Tel.nr 0176/71177 och 71188<br />
Underhållning utav Durpiggarna<br />
Välkomna<br />
KOMMUNAL<br />
SÖDERSJUKHUSET<br />
Sektion 87<br />
kallar till årsmöte onsdagen den<br />
1 februari klockan 17:30 i Festvåningen<br />
Druidborgen,<br />
Bondegatan 31<br />
Ur dagordningen:<br />
-Val till sektionsordförande<br />
-Val till sektionsstyrelsen<br />
-Val till <strong>Kommunal</strong> Sthlms Läns Representantskap<br />
-Nomineringar till avdelningen<br />
Anmälan är bindande och biljett till<br />
supén finns att köpa på <strong>Kommunal</strong>s<br />
expedition t.o.m. 23 januari, <strong>2006</strong>.<br />
Pris: 50 kr.<br />
KOMMUNAL<br />
SALEM<br />
Varmt välkomna!<br />
Sektion 12<br />
kallar till årsmöte torsdag<br />
2 februari klockan 19.00 Restaurang<br />
Baccus Salem centrum.<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av sektionsordförande och ledamöter<br />
till sektionsstyrelsen, ledamöter<br />
till avdelningens representantskap<br />
samt ombud till ABF och LO-distriktet.<br />
- Årsberättelse och bokslut för 2005.<br />
Anmälan på tel 532 599 57 / -58.<br />
Sektionen bjuder på varm buffé samt<br />
kaffe på maten.<br />
Underhållning av trubadur samt lotterier.<br />
KOMMUNAL<br />
VALLENTUNA<br />
Välkommen<br />
Sektion 18<br />
kallar till extra nomineringsmöte<br />
och årsmöte torsdagen den<br />
2 februari klockan 18.30 Hjälmstaskolan<br />
aula<br />
Ur dagordning Nomineringsmöte:<br />
- Inkomna nomineringar<br />
- Studier<br />
- Övriga frågor<br />
Ur dagordningen Årsmötet<br />
- Val av styrelseledamöter<br />
- Bokslut och verksamhetsberättelse<br />
2005<br />
- Information om löneförhandlingar<br />
<strong>2006</strong><br />
- Övriga frågor<br />
Sektionen bjuder på mat och dryck.<br />
OSA. senast 30 januari <strong>2006</strong><br />
till sektionen telefon 587 856 93<br />
Välkommen<br />
KOMMUNAL<br />
TÄBY<br />
Sektion 20<br />
kallar till årsmöte torsdag<br />
2 februari klockan 18.30<br />
Plats: Runö kursgård<br />
Middag och dans efter mötet.<br />
Anmälan till sektionen senast 17/1-<br />
<strong>2006</strong>.<br />
anmälan till<strong>Kommunal</strong> i Täby<br />
tel. 08-758 10 30<br />
fax 08-768 87 48<br />
Varmt välkomna<br />
KOMMUNAL<br />
TYRESÖ<br />
Sektion 5<br />
kallar till årsmöte onsdagen 15<br />
februari klockan 19.00 i Bollmora<br />
Föreningsgård Kulturcaféet<br />
Ur Dagordningen:<br />
- Förutom sedvanliga mötesförhandlingar<br />
kommer val till olika styrelseuppdrag<br />
att ske.<br />
- Val till styrelsen: 2 st Ordinarie ledamot<br />
på 2 år<br />
3 st Suppleanter på 2 år<br />
- Info. / Beslut : Sektionens verksamhetsberättelse<br />
- Info. / Beslut : Sektionens bokslut<br />
Någon form av förtäring kommer att<br />
serveras!<br />
Varmt välkomna<br />
KOMMUNAL<br />
BOTKYRKA<br />
sektion 7<br />
kallar till årsmöte torsdag den 9<br />
februari klockan 18.30 på Hågelby<br />
Gård (Klockhuset)<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val till uppdrag i sektionen<br />
- Verksamhetsberättelse 2005 och<br />
bokslut 2005<br />
- Övriga val<br />
- Utdelning av hedersmedlemskap<br />
- Övrigt<br />
Politikerdebatt<br />
Vi bjuder på något gott att äta.<br />
Anmälan till sektionsexpeditionen senast<br />
fredagen den 2 februari - anmälan<br />
är bindande!<br />
tel: 08-530 616 02 eller 08-530 616 22<br />
fax: 08-530 602 68 eller<br />
e-post:<br />
sektion7.stockholm@kommunal.se<br />
Välkomna
KOMMUNAL<br />
ÖSTERÅKER<br />
Sektion 23<br />
kallar till årsmöte onsdag 8 februari<br />
klockanl.18.30 i Röllingbyskolans<br />
matsal<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av ordförande,styrelserepresentanter,valberedning,avdelningensrepresentantskapsledamöter,avdelningsstyrelsen<br />
samt övriga val.<br />
Dagordning, verksamhetsberättelsen<br />
och övriga handlingar delas ut på mötet.<br />
Eftersom vi bjuder på lättare förtäring<br />
vill vi veta hur många som kommer.<br />
Anmälan sker till sektionens expedition<br />
senast torsdagen den 2 februari<br />
<strong>2006</strong>.<br />
Tel: 08-540 811 30 eller<br />
08- 540 618 30<br />
Fax: 540 203 10<br />
Mail: sektion23.stockholm@kommunal.se<br />
KOMMUNAL<br />
VÄRMDÖ<br />
Välkomna<br />
sektion 3<br />
kallar till årsmöte torsdag16<br />
februari klockan 18.30 på Gustavsgården<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val till uppdrag i sektionen<br />
- Verksamhetsberättelse<br />
- Motioner/avtalsyrkanden<br />
Kvällen avslutas med ca en timmes<br />
uppträdanden av Zeid Andersson;<br />
stand Up, sångerska och skådespelere<br />
känd från olika tv program<br />
Vi bjuder på lättare föräring<br />
Anmälan med uppgifter om allergier/vegetariskt<br />
lämnas till sektionen tel<br />
08-570 318 35 senast tisdag den 7<br />
februari 06<br />
Välkommen<br />
Lönekampen går<br />
vidare även <strong>2006</strong><br />
KOMMUNAL<br />
NYNÄSHAMN<br />
Sektion1<br />
kallar till årsmöte torsdag (OBS<br />
dag) 2 februari klockan 18.30<br />
Folkets Hus, Kusten<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av ledamötet till sektionsstyrelsen<br />
och övriga uppdrag.<br />
- Sektionens verksamhetsberättelse.<br />
- Övrigt.<br />
Kvällens överraskning: Dolle och Cabarè-orkestern<br />
( kända från Nynäsgården)<br />
bjuder på underhållning.<br />
Hoppas verkligen du kommer till denna<br />
härliga kväll!<br />
Vi bjuder på soppa-bröd m.m.<br />
Anmälan till expen tel. 520 737 65<br />
fax 520 113 35<br />
e-post sektion1.stockholm@kommunal.se<br />
Varmt välkommen<br />
NYKVARNSKLUBBEN<br />
kallar till årsmöte den 30 januari i<br />
matsalen på Björkestaskolan klockan<br />
18.30.<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av uppdrag till klubbstyrelsen<br />
- Verksamhetsberättelse<br />
- Information om löneförhandlingar<br />
<strong>2006</strong><br />
Vi bjuder på mat och dryck. Anmälan<br />
till arbetsplatsombud.<br />
KOMMUNAL<br />
CENTRALA LÄNET<br />
Välkommen<br />
Sektion 30<br />
kallar till årsmöte fredag 3 februari<br />
klockan 18.00 i Hörsalen 2 tr. byggnad<br />
40 S:t Görans sjukhus.<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av styrelseledamöter<br />
- Nomineringar till avdelningsuppdrag<br />
- Verksamhetsberättelse 2005<br />
- Avtalsyrkande<br />
- Övrigt<br />
Efter mötet är det fest på Göranterrassen<br />
med god mat och underhållning.<br />
Du får <strong>Kommunal</strong>s festmiddag för 70<br />
kr (Värde. 350:-).<br />
Anmäl dig på telefon 616 11 85 senast<br />
den 27/1.<br />
Välkommen<br />
KOMMUNAL<br />
JÄRFÄLLA<br />
Sektion 14<br />
kallar till årsmöte torsdag 9<br />
februari klockan 19.00 SMU-gården<br />
(kyrkan), Kvarnplan 20 Jakobsberg<br />
Ur dagordningen:<br />
Val till styrelsen<br />
Val till övriga förtroendeuppdrag<br />
Verksamhetsberättelse<br />
m.m.<br />
Vi bjuder på något ätbart så anmäl dig<br />
till<br />
Maud 58022955 el. Sussie<br />
58029196<br />
senast 30/1<br />
Välkomna<br />
KOMMUNAL<br />
HANINGE<br />
sektion 4<br />
Kallar till årsmöte torsdag 9<br />
februari klockan 18.30 på Hotell<br />
Park Inn. Rudsjöterassen 3, 136 40<br />
Handen<br />
Ur dagordningen:<br />
- Sedvanliga årsmötesförhandlingar<br />
- Behandling av årsberättelse<br />
- Val av styrelseledamöter och<br />
suppleanter<br />
- Val av övriga uppdrag<br />
- Val till LO-sektionen<br />
- Val till ABF:s representantskap<br />
- Nomineringar till avdelningsstyrelsen<br />
- Ev. andra nomineringar<br />
- Avtalsförslag<br />
- Information från styrelsen<br />
- Övriga frågor<br />
Efter årsmötet bjuder vi på mat.<br />
Om du skall delta vid maten anmäler<br />
du dig på telefon 08-606 82 22 eller<br />
e-postadress:<br />
sektion4.stockholm@kommunal.se<br />
KOMMUNAL<br />
DANDERYD<br />
Välkommen<br />
Sektion 19<br />
kallar till årsmöte torsdag 9 Februari<br />
klockan.18.00<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av ledamöter till sektionsstyrelsen<br />
- Verksamhetsberättelse 2005<br />
- Aktuell information<br />
Vi bjuder på något gott att äta så meddela<br />
sektionen senast 1 Februari om<br />
Du kommer på telefon:56891913<br />
Var vi ska hålla till i år får Du veta när<br />
Du ringer.<br />
Varmt välkomna<br />
KOMMUNAL<br />
HUDDINGE<br />
Sektion 6<br />
kallar till årsmöte tisdag 7 februari<br />
Huddinge folkets hus klockan<br />
18.30 till ca: 20.30<br />
Ur dagordningen:<br />
- Val av: Ordförande till styrelsen<br />
- Val av: Ordinarie ledamöter och<br />
suppleanter till styrelsen.<br />
- Val till: Övriga fackliga uppdrag<br />
Vi bjuder på Italiensk buffé mellan kl.<br />
17.30-18.30<br />
Anmälan om du vill äta görs till sektionen<br />
senast måndagen den 30/1.<br />
Använd nedanstående talong eller anmäl<br />
via e-post: sektion6.stockholm@kommunal.se<br />
Välkommen<br />
KOMMUNAL<br />
UPPLANDS VÄSBY<br />
Sektion 16<br />
kallar till årsmöte onsdag15<br />
februari klockan 19.00 ABF huset<br />
(Suseboparken) Skolvägen 3<br />
Ur dagordningen:<br />
- val av styrelse - 3 ordinarie samt 1<br />
suppleant<br />
- val av valberedning<br />
- val av arbetsplatsombud<br />
- verksamhetsberättelse och bokslut<br />
2005<br />
Vi bjuder på mat och dryck<br />
Anmäl dig till <strong>Kommunal</strong> Upplands<br />
Väsby 590 970 13-590 970 12 senast<br />
den 6 februari anmälan är bindande<br />
<strong>Kommunal</strong> Upplands Väsby, Dragonvägen<br />
96, 194 33 Upplands Väsby ellersektion16.stockholm@kommunal.se<br />
Handlingar finns att hämta på expeditionen<br />
from 06 01 11 eller på mötet.<br />
KOMMUNAL<br />
HS/SÖDRA LÄNET<br />
Välkommen<br />
Sektion 77<br />
kallar till Årsmöte torsdag 9<br />
februari klockan18.00. Avprickning<br />
och förtäring från 17.30. Birkeaulan,<br />
Karolinska Huddinge<br />
Efteråt blir det middag och fest. Biljetter<br />
säljes a´60 kr på <strong>Kommunal</strong>s<br />
exp, R94, Karolinska Huddinge.<br />
Välkommen<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
25<br />
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt<br />
HHISTOORRISSKKAA HHÖÖRNEETT<br />
Fyra kronor mer<br />
Höjda avgifter till A-kassan<br />
gör att fackföreningsavgiften<br />
höjs fyra kronor per månad<br />
från januari <strong>2006</strong>. Det är<br />
grundavgiften, den avgift<br />
som alla medlemmar oavsett<br />
inkomst betalar, som<br />
höjs från 171 till 175 kronor.<br />
– Egentligen höjs avgiften till A-kassan<br />
med åtta kronor, säger Lars Randerz,<br />
kassör i kommunal Stockholms<br />
län, men eftersom premien i vår fackliga<br />
hemförsäkring och fritidsförsäkring<br />
samtidigt sänks, så slår inte hela<br />
höjningen igenom.<br />
Förutom grundavgiften skall alla medlemmar<br />
betala avgift i procent av inkomsten.<br />
För den som är medlem i<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län är den avgiften<br />
oförändrat 1,07 procent.<br />
Den största utgiftsposten för <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholms län är studier, ungefär<br />
tjugo procent av budgeten går till kurser<br />
och studiecirklar för medlemmar<br />
och förtroendevalda. Personalkostna-<br />
Avgiftstabell för<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms Län<br />
26<br />
Nästa <strong>nummer</strong> av <strong>MT</strong> kommer vecka 9 - <strong>2006</strong><br />
I slutet av januari 1904 var<br />
äntligen ett nytt avtal för hamnarbetarna<br />
i land. Det hela hade börjat i<br />
april året innan då arbetsgivarna sa<br />
upp avtalet för stuveriarbetarna i<br />
Stockholm. Budet var att man ville<br />
sänka lönerna från 50 till 40 öre i timmen.<br />
Hamnarbetarna svarade med att<br />
gå i strejk. Stuveribolagen hade förberett<br />
sig genom att rekrytera strejkbrytare<br />
på avlägsna orter. Dessa fick bo<br />
på ångaren Lennart Thorstensson som<br />
förankrats på Stockholms ström.<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
der, avdelningsexpeditionen, förlorad<br />
arbetsförtjänst till förtroendevalda och<br />
verksamheten i sektioner och klubbar<br />
är andra stora poster i budgeten.<br />
Efter några år med sjunkande medlemsantal<br />
arbetar nu alla fackligt aktiva<br />
intensivt med att få fler som arbetar<br />
inom <strong>Kommunal</strong>s yrkesområden att<br />
gå med i facket.<br />
– De senaste tre månaderna har medlemsvärvningen<br />
förbättras, säger Lars,<br />
trenden har vänt och vi ökar nu vårt<br />
medlemsantal.<br />
På sikt tror kassören att fackavgiften<br />
kan sänkas om fler valde att bli medlemmar,<br />
men det viktigaste skälet till<br />
att <strong>Kommunal</strong> satsar på medlemsvärvning<br />
är att bli ett starkare fackförbund.<br />
Om en stor andel av de anställda inte<br />
är med i facket minskar arbetsgivarens<br />
respekt för organisationen.<br />
– Blir vi fler medlemmar ökar våra<br />
möjligheter att bli framgångsrika i<br />
uppdraget att förbättra löner och anställningsvillkor,<br />
säger Lars Randerz.<br />
Grundavgift 175 kr plus procentavgift 1,07% av bruttolönen.<br />
Den totala avgiften blir då enligt följande:<br />
Bruttoinkomst Avgift Bruttoinkomst Avgift<br />
1-1000kr180 kr 13001-14000kr 319 kr<br />
1001-2000kr 191 kr 14001-15000kr 330 kr<br />
2001-3000kr 202 kr 15001-16000kr 341 kr<br />
3001-4000kr 212 kr 16001-17000kr 352 kr<br />
4001-5000kr 223 kr 17001-18000kr 362 kr<br />
5001-6000kr 234 kr 18001-19000kr 373 kr<br />
6001-7000kr 245 kr 19001-20000kr 384 kr<br />
7001-8000kr 255 kr 20001-21000kr 394 kr<br />
8001-9000kr 266 kr 21001-22000kr 405 kr<br />
9001-10000kr 277 kr 22001-23000kr 416 kr<br />
10001-11000kr 287 kr 23001-24000kr 426 kr<br />
11001-12000kr 298 kr 24001-25000kr 437 kr<br />
12001-13000kr 309 kr 25001-26000kr 448 kr<br />
o s v<br />
LEH<br />
Folkhumorn döpte raskt båten till<br />
Lump-Lena vilket sedan blev ett begrepp<br />
för båtar som logerade<br />
strejkbrytare. Strejkbrytarna fick fri<br />
sprit men kunde ändå inte stå emot<br />
trycket från arbetarnas demonstrationer<br />
utan deserterade och fick fotvandra<br />
hem. Konflikten spred sig till andra<br />
hamnstäder i landet och arbetsgivarna<br />
tvingades så småningom till reträtt.<br />
Arbetarna vann en fullständig seger.<br />
Det nya avtalet var till och med bättre<br />
än det gamla.<br />
Kontrollera gironumret<br />
Tillhör du de medlemmar<br />
som betalar avgift själv<br />
utan att använda förtryckta<br />
inbetalningskort, måste du<br />
nu noga kolla vilket giro du<br />
betalar till. Ett av de giro<strong>nummer</strong><br />
som tidigare används<br />
upphör i januari.<br />
Om du är långtidssjukskriven, har flera<br />
arbetsgivare eller arbetar hos någon<br />
som inte drar fackavgift på lönen och<br />
inte får förtryckta inbetalningskort, så<br />
är det enklaste att ringa din sektion.<br />
Dom kan hjälpa dig genom att lägga in<br />
rätt uppgifter i medlemsregistret. Du<br />
vet då att du får dina inbetalningskort,<br />
att det är rätt giro<strong>nummer</strong>, att dina personuppgifter<br />
finns med och att din inbetalning<br />
registreras korrekt.<br />
I mitten av januari upphör det plusgirokonto<br />
(92 49 03-8) som fortfarande<br />
används av cirka femhundra medlem-<br />
Hjälp med fackliga frågor<br />
Du kan ringa Jouren om Du<br />
har frågor om ditt avtal eller<br />
anställningsvillkor. I jouren<br />
finns en ombudsman som<br />
svarar på dina frågor eller<br />
skapar den kontakt du behöver<br />
för att få svar.<br />
Innan du ringer till Jouren bör du ha<br />
försökt kontakta eller varit i kontakt<br />
med din lokala sektion av <strong>Kommunal</strong>.<br />
Detta på grund av att Jouren inte har<br />
möjlighet att känna till lokala avvikel-<br />
Krysslösning <strong>MT</strong> 9/2005<br />
1:a pris:<br />
Sex Trisslotter,<br />
Hardy Peterson<br />
Täby<br />
2:a pris:<br />
Fyra Trisslotter,<br />
Agneta Elander<br />
Sköndal<br />
3:e pris:<br />
Två Trisslotter,<br />
Birger Andersson<br />
Sundbyberg<br />
mar i <strong>Kommunal</strong> Stockholms län. Den<br />
som fortsätter att använda det plusgirokontot<br />
kommer att få pengarna i retur.<br />
Det innebär att fackavgiften inte<br />
blivit betald.<br />
De medlemmar som har personkonto,<br />
bankgiro eller betalar via Internet<br />
skall använda bankgiro 5692-4277<br />
som står på det förtryckta inbetalningskortet.<br />
De medlemmar som enbart har tillgång<br />
till plusgiro kan använda avdelningens<br />
plusgirokonto 9367-4.<br />
OBS!!!<br />
Det är väldigt viktigt att du som inte<br />
använder förtryckta inbetalningskort<br />
anger OCR koden eller ditt person<strong>nummer</strong><br />
och vilken månad avgiften<br />
gäller.<br />
ser eller avtal och företeelser som kan<br />
påverka svaret på din fråga.<br />
Jouren har telefonerna öppna mellan<br />
9.00 - 15.00 måndag till torsdag<br />
Telefonnumret är 08 - 619 22 54 / 08 -<br />
619 22 37 / 08 - 619 22 48<br />
Jouren svarar inte på frågor om<br />
medlemskapet eller arbetslöshetsförsäkringen.<br />
Har du tillgång till internet<br />
kan du även ställa frågor på <strong>Kommunal</strong><br />
Stockholm läns hemsida:<br />
www.kommunal.se/stockholm<br />
www.kommunal.se/stockholm<br />
B 743 © PROPRES / info@propres.se<br />
SÄTTER SIG GÄRNA<br />
GÖR EN<br />
PÅ HÖGA HÄSTAR<br />
DEL<br />
GÖR VISSA SAKER<br />
UTAN<br />
KEJSARE SÄTTS I<br />
MER ÖVERKOMLIGA M KUNSKAP G I ROM HALSEN<br />
FÖRR<br />
KRING-<br />
FRANDE<br />
SKALD V A G A N T<br />
M I L I S E R<br />
DÅLIGT<br />
TRÄNADE<br />
TRUPPER<br />
SKAPA A L S T R A<br />
LOKALEN<br />
MED HÖG<br />
VOLYM<br />
GÖR ARTIG D I S K O T<br />
GÖR DET<br />
TRÅKIGA<br />
B U G A R FÖR<br />
LÄNGE T<br />
PRÄGLAR VÄL BE- SEGLAR<br />
BRUKAR MAN SE<br />
GETSKINN, STAT<br />
HANDLAD HUND<br />
MED VINDEN<br />
BUSKE,<br />
MARKER<br />
KAN BÅDE HAR<br />
STRÄV<br />
ÖKENSKEPPEN I<br />
OCH FLOD I AFRIKA,<br />
GÖR DET SVÅRT<br />
SNETT<br />
CAMELLIA<br />
SOM<br />
SPEL OCH SALAR<br />
EN KARL PÅ TVÅ<br />
KNIXAR<br />
ATT KÖRA FORT T AKTERIFRÅN<br />
SINENSIS<br />
HADE RYMDMÅTT OCH<br />
SPRIT FÖR<br />
HJUL FÖLJER OFTA<br />
HÄGNATS FÖRLÄGGNING K A R A V A N GÖR BRA PENDYL BLI EN SJUKA B EFTER DET<br />
HAR<br />
MODE- SVÅRA<br />
VAR 8:E<br />
KLARA<br />
NINA, DAMER<br />
TON UPP-<br />
LINJER D I S T I N K T (1883- SLÅR<br />
1970) SÅDANA M A R I G A ÅT ELLER<br />
NEDÅT L A S T<br />
INNE-<br />
HÅLLER<br />
K I L L E N TILL- V E R K A R G Å O A R T JUDAS<br />
MÄTS<br />
BREV<br />
SÅDAN<br />
SAKNAR<br />
JÖSSE,<br />
LIE SLÅR<br />
EJ TILL-<br />
FOGDE<br />
MAN ILLA<br />
GÅNGAR<br />
LIGGER<br />
MED S L Ö KORT PJÄS Ä G A R I N N A HÖGT E R I K S S O N<br />
KAN HAN, ”DEN<br />
TRÄD,<br />
GJORDE<br />
VAKSAMME”, HETA<br />
TALL-<br />
BAGARE<br />
DREV TILL DET<br />
VÄXTER<br />
OCH TJAT-<br />
YTTERSTA G R E G E R TJÖT C E D R A R MOSTER TON T A K E T<br />
KAN<br />
FÅR EJ<br />
GÖR MAN<br />
GAMLA<br />
GREDKISK<br />
VARA EN<br />
SLÅ I<br />
90-ÅRING<br />
STRÅK- NER- GUDINNA,<br />
ETYD P I A N O S T Y C K E BRÄNN-<br />
EFTER-<br />
INSTRU- TRYCKT LATINSKA<br />
BOLL L SKRIFT Ä R A R MENT<br />
AURORA<br />
GÖR<br />
DE BÄSTA<br />
KANSKE<br />
ÄR EN<br />
DEN MED<br />
DELNING<br />
GAMMALT<br />
GLÖD I V R A R UPPTILL E L I T U P P L E V E L S E<br />
NÖT<br />
ETT<br />
FÖR-<br />
HAR<br />
YTTER- STYRDE I<br />
KOLLA<br />
FÖR-<br />
TRÄFF-<br />
KONTAKT-<br />
DEL AV BELGRAD<br />
FÄRLIGT<br />
LIGA<br />
STÖRNING<br />
S E<br />
HJÄRNA KAN HA<br />
VÄDER K MYNT B R A VARAN A U T I S T O. TRÄD FYRA BEN T I T O<br />
ENKEL-<br />
ILSKEN<br />
DUNKEL,<br />
RIKTAD<br />
SLÅR<br />
SVÅRFÖR-<br />
NÄSTAN<br />
IGEN<br />
STÅELIG<br />
SOM NÖRD K N U T T E DEN D Ö R R E N DAGAR A B S T R U S<br />
LAND-<br />
UTAN<br />
BIFALL<br />
MÅNGEN<br />
REMSA<br />
PATRON<br />
FART<br />
VAR<br />
B A H R A I N STOR PÅ<br />
OCH<br />
FAGER I<br />
KARTAN E D 10 X 10 M O L A D D A T KRAFT O K VISAN<br />
Ö OCH<br />
EMIRAT<br />
VILL MAN<br />
FOGA<br />
GICK<br />
JU AV<br />
IHOP –<br />
FORT<br />
KAN HON<br />
FARS<br />
SOM EN<br />
MED<br />
HA D E R O A S STJÄRT L A X A POSTEN A E R O G R A M<br />
BERBER-<br />
GIFTIG<br />
FOLK I<br />
KAN GE<br />
KAN<br />
VÄTSKA<br />
VÄSTRA<br />
REVOR<br />
MOTOR I<br />
E T T E R SAHARA T U A R E G E R I SKINN K L O BIL-<br />
SKRÄLLE D Ö<br />
FUL<br />
VANA<br />
LEH<br />
information om din lokalavdelning<br />
På denna internetadress finner du även<br />
Medlemsförmåner för dig som är<br />
medlem i <strong>Kommunal</strong> Stockholms län
Krysset<br />
© WW A 1116 / info@propres.se<br />
LEKTYR<br />
PÅ KROG<br />
ORD FÖR<br />
VILJE-<br />
STYRKA<br />
”TELE-<br />
GRAM-<br />
BYRÅ”<br />
DEN<br />
HÖGSTE<br />
GUDEN I<br />
ANTIK.<br />
RELIGION<br />
HAR FÖR-<br />
MÅGAN<br />
SNED-<br />
SPRÅNG<br />
BISKOP<br />
SKÖTER<br />
ETT<br />
AV<br />
Jag som löst krysset heter<br />
Adress<br />
Postadress<br />
DMITRIJ<br />
SJOSTA-<br />
KOVITJ<br />
ÄR VI DÄR-<br />
HEMMA<br />
KAN SES<br />
I HISSEN<br />
Krysset<br />
AMATÖREN SOM<br />
OMSIDER BLEV<br />
DUKTIG NOG<br />
HALSDUK<br />
FUKTIGT<br />
OMRÅDE<br />
BEHÅL-<br />
LARE<br />
PUCKEL-<br />
OXE<br />
VANLIG<br />
SYN I<br />
KYL-<br />
SKÅPET<br />
ETT ÄR EJ<br />
MYCKET<br />
TALLINN-<br />
BO<br />
BLASK<br />
SÅDANT<br />
LUTAR<br />
STARKT<br />
BE-<br />
SINNING<br />
VAR FÖRR<br />
GODKÄNT<br />
Krysset<br />
TALAR<br />
VISSA<br />
HADE MAN<br />
DRAGARE<br />
VETEN-<br />
SKAPLIG<br />
LÄRO-<br />
BYGGNAD<br />
MUSIKA-<br />
LISKT<br />
VERK<br />
I DENNA<br />
TIDNING<br />
FINNS<br />
MÅNGEN<br />
ÄR AV<br />
MASKU-<br />
LIN<br />
FASON<br />
NAKEN<br />
SPEL<br />
OCH<br />
KVINNA<br />
UPP-<br />
SLUPPEN<br />
SAM-<br />
VARO<br />
GÖRA<br />
VERKAN<br />
UNDER<br />
ALL KRITIK<br />
FÖRUT-<br />
SETT<br />
SÖKER SITT I<br />
HÖGAN HÖJD<br />
FISKAR<br />
– OCH<br />
GÖR OFTA<br />
GRÅTANDE<br />
SÅDANA<br />
RYMMER<br />
MYCKET<br />
HOVDJUR<br />
KANSKE<br />
FRÅN EN<br />
FONTÄN<br />
SITTA OCH<br />
GÖRA<br />
INGEN-<br />
TING<br />
FÖRKUN-<br />
NARE<br />
MINDRE<br />
SKIVA<br />
LÄMNAR<br />
MÅNGEN<br />
BB MED<br />
ÅTBÖRD<br />
SÅDAN<br />
TILLVARO<br />
GILLAR VI<br />
GJORDE<br />
UGGLAN<br />
MÅNGA FÅR VÄL<br />
FINNS OSALIGA<br />
SÖDER- ANDAR<br />
UT DANS<br />
TUKTAR<br />
SMEDEN<br />
TYP AV<br />
ÅNGEST I<br />
FOLKMUN<br />
ÅKDON<br />
HÖGST<br />
FÖR- UPPRÖRANDE<br />
ÄRAR TYRANNEN HAR VI I<br />
I ROM HUVUDET<br />
KAN<br />
VARA<br />
SKRATT-<br />
RETANDE<br />
ÖVER-<br />
LAGT,<br />
MED<br />
UPPSÅT<br />
FRID<br />
ILLA-<br />
SINNAD<br />
Krysset<br />
HÖRDES<br />
SKRÄN-<br />
FOCK<br />
VILL VI ALLT<br />
LÄNGRE<br />
UTI<br />
RYMDEN<br />
ANBE-<br />
FALLDE,<br />
BEORD-<br />
RADE<br />
SOM<br />
SLÖJOR<br />
KOMMER<br />
FÖRST<br />
MAG-<br />
BESVÄR<br />
MINDRE<br />
TREVLIGT<br />
KRYP<br />
TENN<br />
SÄGS<br />
TEXTEN I<br />
BLADET<br />
KAN SLU-<br />
TA MED<br />
FISK-<br />
MIDDAG<br />
STÖTT I<br />
KANTEN,<br />
KRÄNKT<br />
AMUSERA<br />
UTAN<br />
TAKT<br />
OCH<br />
FINESS<br />
DEN BE-<br />
STÅR AV<br />
KISELDIOXID<br />
TON FYRA<br />
HAR OFTA<br />
GLÖDEN<br />
DEN FINNS<br />
INOM DIG<br />
DU<br />
PLITAR<br />
VÄL MED<br />
EN NU<br />
BLODET<br />
HAR SITT<br />
TANTAL<br />
KORT<br />
ALLS<br />
INGEN<br />
VÄLSEDD<br />
PERSON<br />
0,9144<br />
METER<br />
– I<br />
ENGLAND<br />
DEN<br />
VERKAR<br />
SKRATT-<br />
LYSTEN<br />
ÖVER-<br />
FLÖDAN-<br />
DE<br />
FISKAR<br />
SLIT<br />
OCH<br />
SLÄP<br />
LOV-<br />
PRISAD<br />
IAKTTAR<br />
EN OCH<br />
ANNAN I<br />
UMGÄNGET<br />
FÅR VIS-<br />
SA PÅ<br />
RESAN-<br />
DE FOT<br />
NÅGOT<br />
TILL-<br />
DRAGAN-<br />
DE<br />
BL A VISS<br />
GRUS-<br />
BANK<br />
BERÖM,<br />
PRIS<br />
KORT<br />
FÖR KNOP<br />
HÖRDES<br />
GNATIG<br />
ETT<br />
LAND<br />
GAMMAL<br />
KAN UT-<br />
FÖRAS<br />
LÄNGD-<br />
MED<br />
ENHET FLYGPLAN<br />
VÄL<br />
NED-<br />
KYLD<br />
RADIUM<br />
HOPPAS<br />
VI ATT DU<br />
KALLAS<br />
IBLAND<br />
SVENSK<br />
EXA-<br />
MENS-<br />
TITEL<br />
SMILA<br />
HUS<br />
MAN IN-<br />
TE BOR I<br />
”NAMNET<br />
OKÄNT”<br />
KRISSI-<br />
TUATION<br />
DEN<br />
AVGÖR<br />
OFTA<br />
JYCKENS<br />
STRÅT<br />
SJÄLA-<br />
VÅRDARE<br />
KRAFT-<br />
ORD<br />
DET KAN<br />
LEDA TILL<br />
INTER-<br />
NERING<br />
DÄR KUN-<br />
SKAPENS<br />
TRÄD<br />
FANNS<br />
1:a pris Sex Trisslotter, 2:a pris Fyra Trisslotter, 3:e pris Två Trisslotter Lösningen skall vara redaktionen tillhanda senast<br />
den 20 februari <strong>2006</strong> för att deltaga i dragningen.<br />
Lösningen sänder du in till:<br />
Medlemstidningen <strong>MT</strong><br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Box 300 27<br />
104 25 Stockholm<br />
Krysset<br />
GÖR T EX<br />
TAND-<br />
VÄRK<br />
KREATUR<br />
BÖR NOG<br />
HA<br />
GRÖNA<br />
FINGRAR<br />
KAN VARA<br />
NÅGRA<br />
DRAG-<br />
DJUR<br />
EFTER-<br />
TRUPP<br />
HADE<br />
MAN I<br />
S K<br />
NYING<br />
<strong>MT</strong> <strong>nummer</strong> 1 - <strong>2006</strong><br />
27
<strong>MT</strong><br />
<strong>Kommunal</strong>. Stockholms län<br />
medlemstidningen