Kön och genus - Lunds universitet
Kön och genus - Lunds universitet
Kön och genus - Lunds universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
även om det är vanligare idag än exempelvis på sjuttiotalet, anledningen kan<br />
spåras i bland annat en större andel arbetslösa <strong>och</strong> förtidspensionerade<br />
(SOU 1997:137. s. 39).<br />
Inkomstmässigt jämställdhet är vanligast bland yngre par, den ekonomiska<br />
likheten beror då oftast inte på att kvinnorna har höga inkomster utan har<br />
snarare att göra med att männen har låga. Även om det blir vanligare att<br />
kvinnor har högre inkomst än de män de lever med är det fortfarande så att<br />
mannen oftast är den som har den högre inkomsten. Få kvinnor är idag helt<br />
ekonomiskt beroende av sina män, oftast är det pensionerade kvinnor som är<br />
i denna situation eftersom deras hemarbete <strong>och</strong> begränsade förvärvsarbete<br />
har givit låg eller ingen ATP (SOU 1997:137 s. 39-49).<br />
2.3 Arbetsdelningen hemma<br />
Fördelningen av hel- <strong>och</strong> deltidsarbetet mellan män <strong>och</strong> kvinnor kan sägas<br />
vara omvänt när det handlar om vem som gör vad <strong>och</strong> hur mycket av hushållsarbetet.<br />
Hemma är det kvinnorna som arbetar heltid medan männen<br />
arbetar hemma deltid.<br />
Arbetsfördelningen i de svenska parhushållen kan åskådliggöras genom att<br />
hushållsarbetet delas upp i tre områden: laga mat, tvätta <strong>och</strong> städa. Arbetsfördelningen<br />
av uppgifterna ges fyra olika möjligheter: konventionell, patriarkal,<br />
jämställd <strong>och</strong> semijämställd. I en konventionell arbetsdelning, vilket<br />
ungefär 36 procent av de svenska hushållen bedöms ha, är det kvinnan som<br />
oftast gör två av de tre uppgifterna medan mannen hjälper till med den tredje.<br />
27 procent av de svenska hushållen bedöms ha patriarkal fördelning vilket<br />
innebär att kvinnan gör två tredjedelar av arbetet <strong>och</strong> oftast även den sista<br />
tredjedelen. I semijämställda hushåll gör mannen en del av hushållsarbetet<br />
men det är kvinnan som har huvudansvaret <strong>och</strong> gör mest, 24 procent hushållen<br />
bedöms ha en sådan arbetsfördelning. 13 procent av hushållen bedöms<br />
vara jämställda där paret hjälps åt <strong>och</strong> gör lika mycket (SOU 1997:137, s.<br />
41).<br />
Jämställdheten påverkas ofta när barn blir en del av familjebilden. Medan<br />
yngre par utan barn ofta lyckas fördela hushållsarbetet mellan sig <strong>och</strong> beräknas<br />
vara de som är mest jämställda, har småbarnsföräldrar, vilka inte beräknas<br />
skilja sig särskilt mycket i ålder jämfört med yngre par utan barn, ofta en<br />
mindre jämställd ansvarsfördelning. Småbarnsföräldrar hamnar lätt i en konventionell<br />
ansvarsfördelning, det vill säga kvinnan tar på sig huvudansvaret<br />
för att sköta hushållsarbetet (s. 43).<br />
8